# Europeiska unionens C 141/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 141 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtioförsta årgången7 juni 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 141

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtioförsta årgången7 juni 2008

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 141/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 22 maj 2008, om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 141/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 22 maj 2008, om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 4 |
| 2008/C 141/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 8 |
| 2008/C 141/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5050 – Eaton/Moeller) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4994 – Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5127 – Sita/Renault/Indra) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5101 – OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5088 – Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 141/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

4

2008/C 141/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

8

2008/C 141/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5050 – Eaton/Moeller) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4994 – Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5127 – Sita/Renault/Indra) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5101 – OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5088 – Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 141/09 | Utkast till rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens | 14 |
| 2008/C 141/10 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genom utbildning | 17 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/11 | Eurons växelkurs | 21 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 141/12 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 22 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 141/09

Utkast till rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens

14

2008/C 141/10

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genom utbildning

17

Kommissionen

2008/C 141/11

Eurons växelkurs

21

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 141/12

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

22

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/13 | Inbjudan att lämna förslag 2008 – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 27 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5208 – Bilfinger Berger/M+W Zander FM) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 32 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/15 | Meddelande – Geografiska beteckningar från Republiken Korea | 33 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 141/13

Inbjudan att lämna förslag 2008 – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

27

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 141/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5208 – Bilfinger Berger/M+W Zander FM) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

32

ANDRA AKTER

Kommissionen

2008/C 141/15

Meddelande – Geografiska beteckningar från Republiken Korea

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 22 maj 2008, om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter

(2008/C 141/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

som beaktar att

| (1) | Europeiska rådet vid toppmötet våren 2005 antog den europeiska pakten för ungdomsfrågor som ett av de instrument som bidrar till genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin och som syftar till att med hjälp av sektorsövergripande strategier förbättra ungdomarnas möjligheter till arbete och social integration, utbildning, yrkesutbildning och rörlighet, varvid ungdomar med färre möjligheter prioriterades, |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet vid toppmötet våren 2005 antog den europeiska pakten för ungdomsfrågor som ett av de instrument som bidrar till genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin och som syftar till att med hjälp av sektorsövergripande strategier förbättra ungdomarnas möjligheter till arbete och social integration, utbildning, yrkesutbildning och rörlighet, varvid ungdomar med färre möjligheter prioriterades,

| (2) | rådet i sin resolution av den 7 december 2006 (1) föreslog att medlemstaterna ska uppmuntra tillhandahållandet av omfattande och lika möjligheter för alla ungdomar att delta i samhällslivet och att en strukturerad dialog med ungdomarna bör inbegripa dem som är engagerade i olika och innovativa former av aktivt medborgarskap, icke-organiserade ungdomar och ungdomar med färre möjligheter och på så sätt skapa förutsättningar för alla ungdomars deltagande på lika villkor, |
| --- | --- |

(2)

rådet i sin resolution av den 7 december 2006 (1) föreslog att medlemstaterna ska uppmuntra tillhandahållandet av omfattande och lika möjligheter för alla ungdomar att delta i samhällslivet och att en strukturerad dialog med ungdomarna bör inbegripa dem som är engagerade i olika och innovativa former av aktivt medborgarskap, icke-organiserade ungdomar och ungdomar med färre möjligheter och på så sätt skapa förutsättningar för alla ungdomars deltagande på lika villkor,

| (3) | rådet i sin resolution av den 25 maj 2007 (2) uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att förbättra enhetligheten i åtgärderna för att genomföra den europeiska pakten för ungdomsfrågor i syfte att säkerställa både hållbar integration av ungdomar och att se till att ”åtgärderna verkligen når sina målgrupper, särskilt ungdomar med färre möjligheter, genom att deras behov, bakgrund och motivation beaktas”, |
| --- | --- |

(3)

rådet i sin resolution av den 25 maj 2007 (2) uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att förbättra enhetligheten i åtgärderna för att genomföra den europeiska pakten för ungdomsfrågor i syfte att säkerställa både hållbar integration av ungdomar och att se till att ”åtgärderna verkligen når sina målgrupper, särskilt ungdomar med färre möjligheter, genom att deras behov, bakgrund och motivation beaktas”,

| (4) | kommissionen i sitt meddelande av den 5 september 2007Om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (3) betonade att det är av ekonomiskt och socialt intresse för Europa att ungdomarnas fulla potential kommer till nytta; i meddelandet hänvisades därför till vikten av social integration och lika möjligheter för alla ungdomar och särskilt för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

(4)

kommissionen i sitt meddelande av den 5 september 2007Om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (3) betonade att det är av ekonomiskt och socialt intresse för Europa att ungdomarnas fulla potential kommer till nytta; i meddelandet hänvisades därför till vikten av social integration och lika möjligheter för alla ungdomar och särskilt för ungdomar med färre möjligheter,

| (5) | Europeiska rådet våren 2008 betonade vikten av att stärka Lissabonstrategins sociala dimension, att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap samt att främja aktiv integration och öka anställningsmöjligheter för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, däribland ungdomar, och uppmanade enträget medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förbättra studieresultaten för inlärare med invandrarbakgrund eller från missgynnade grupper, |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet våren 2008 betonade vikten av att stärka Lissabonstrategins sociala dimension, att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap samt att främja aktiv integration och öka anställningsmöjligheter för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, däribland ungdomar, och uppmanade enträget medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förbättra studieresultaten för inlärare med invandrarbakgrund eller från missgynnade grupper,

NOTERAR ATT

| 1. | arbetet under det tyska ordförandeskapet inriktades på lika möjligheter och social delaktighet för alla barn och ungdomar inom ramen för teamordförandeskapets program för social och yrkesmässig integration av ungdomar, |
| --- | --- |

1.

arbetet under det tyska ordförandeskapet inriktades på lika möjligheter och social delaktighet för alla barn och ungdomar inom ramen för teamordförandeskapets program för social och yrkesmässig integration av ungdomar,

| 2. | resultatet av ”peer-learning” om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter har visat att särskild uppmärksamhet måste ges åt dessa ungdomar i alla medlemsstater och att det är särskilt viktigt att de offentliga myndigheterna på lokal och regional nivå, det civila samhället, ungdomsarbetarna, ungdomsorganisationerna och ungdomarna själva arbetar hand i hand för att främja dessa ungdomars välfärd, |
| --- | --- |

2.

resultatet av ”peer-learning” om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter har visat att särskild uppmärksamhet måste ges åt dessa ungdomar i alla medlemsstater och att det är särskilt viktigt att de offentliga myndigheterna på lokal och regional nivå, det civila samhället, ungdomsarbetarna, ungdomsorganisationerna och ungdomarna själva arbetar hand i hand för att främja dessa ungdomars välfärd,

| 3. | inom ramen för den strukturerade dialogen möttes ungdomar och företrädare för ungdomsorganisationer den 18–21 april 2008 vid det slovenska ordförandeskapets ungdomsarrangemang och formulerade slutsatser om rörlighet, sysselsättning, icke-formellt lärande och kompetensutveckling, integration och delaktighet i det politiska livet för ungdomar med färre möjligheter samt ungdomarnas roll i den interkulturella dialogen. |
| --- | --- |

3.

inom ramen för den strukturerade dialogen möttes ungdomar och företrädare för ungdomsorganisationer den 18–21 april 2008 vid det slovenska ordförandeskapets ungdomsarrangemang och formulerade slutsatser om rörlighet, sysselsättning, icke-formellt lärande och kompetensutveckling, integration och delaktighet i det politiska livet för ungdomar med färre möjligheter samt ungdomarnas roll i den interkulturella dialogen.

BETONAR ATT

| 1. | situationen för ungdomar med färre möjligheter (till exempel unga kvinnor och män med mindre gynnad utbildningsbakgrund, socioekonomisk eller geografisk bakgrund, eller med funktionshinder) är en fråga som väcker oro i många europeiska länder, även om det är nödvändigt att beakta skillnaderna mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

1.

situationen för ungdomar med färre möjligheter (till exempel unga kvinnor och män med mindre gynnad utbildningsbakgrund, socioekonomisk eller geografisk bakgrund, eller med funktionshinder) är en fråga som väcker oro i många europeiska länder, även om det är nödvändigt att beakta skillnaderna mellan medlemsstaterna,

| 2. | trots den rådande globaliseringen och de migrationsflöden som skapar nya möjligheter och berikar den europeiska mångfalden står ett antal ungdomar med färre möjligheter fortfarande inför ekonomiska och sociala svårigheter, |
| --- | --- |

2.

trots den rådande globaliseringen och de migrationsflöden som skapar nya möjligheter och berikar den europeiska mångfalden står ett antal ungdomar med färre möjligheter fortfarande inför ekonomiska och sociala svårigheter,

| 3. | själva sammanhållningen i våra samhällen äventyras av att ett avsevärt antal ungdomar i Europa saknar möjlighet till ett aktivt deltagande i utbildning, arbetsliv och samhällsliv; att varje ung människa får möjlighet att utnyttja sin potential och aktivt delta i samhällslivet är därför av största vikt för en sund och hållbar samhällsutveckling och bidrar till den övergripande sociala sammanhållningen genom att det på så sätt byggs ömsesidigt förtroendefulla relationer med andra grupper i samhället, bland annat med de äldre generationerna, |
| --- | --- |

3.

själva sammanhållningen i våra samhällen äventyras av att ett avsevärt antal ungdomar i Europa saknar möjlighet till ett aktivt deltagande i utbildning, arbetsliv och samhällsliv; att varje ung människa får möjlighet att utnyttja sin potential och aktivt delta i samhällslivet är därför av största vikt för en sund och hållbar samhällsutveckling och bidrar till den övergripande sociala sammanhållningen genom att det på så sätt byggs ömsesidigt förtroendefulla relationer med andra grupper i samhället, bland annat med de äldre generationerna,

| 4. | arbetslöshet, fattigdom, dålig hälsa, kulturell, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomarnas välfärd och kan hindra deras aktiva delaktighet i samhällslivet, |
| --- | --- |

4.

arbetslöshet, fattigdom, dålig hälsa, kulturell, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomarnas välfärd och kan hindra deras aktiva delaktighet i samhällslivet,

| 5. | anpassade åtgärder som riktar sig till ungdomar med färre möjligheter bör grundas på tvärvetenskaplig forskning om ungdomar och deras levnadsförhållanden; ett sådant kunskapsbaserat tillvägagångssätt är särskilt lämpligt i frågor som rör ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

5.

anpassade åtgärder som riktar sig till ungdomar med färre möjligheter bör grundas på tvärvetenskaplig forskning om ungdomar och deras levnadsförhållanden; ett sådant kunskapsbaserat tillvägagångssätt är särskilt lämpligt i frågor som rör ungdomar med färre möjligheter,

| 6. | övergången från, och rörligheten mellan, utbildningssystemen och arbetsmarknaden har stor betydelse för att förebygga arbetslöshet och social utslagning bland ungdomar, |
| --- | --- |

6.

övergången från, och rörligheten mellan, utbildningssystemen och arbetsmarknaden har stor betydelse för att förebygga arbetslöshet och social utslagning bland ungdomar,

| 7. | i gemenskapssamarbetet på utbildningsområdet utgör problemen med elever som slutar skolan i förtid och har ett utbildningsmässigt underläge en stor utmaning; det finns belägg för att utbildningsresultaten i de flesta medlemsstater fortfarande är avhängiga av socioekonomisk bakgrund och det behövs därför ytterligare insatser och strategier för att ta i tu med denna strukturella ojämlikhet, |
| --- | --- |

7.

i gemenskapssamarbetet på utbildningsområdet utgör problemen med elever som slutar skolan i förtid och har ett utbildningsmässigt underläge en stor utmaning; det finns belägg för att utbildningsresultaten i de flesta medlemsstater fortfarande är avhängiga av socioekonomisk bakgrund och det behövs därför ytterligare insatser och strategier för att ta i tu med denna strukturella ojämlikhet,

| 8. | icke-formellt och informellt lärande är ett viktigt stödjande element för social och ekonomisk integration av ungdomar med färre möjligheter; ungdomsarbetarnas och ungdomsorganisationernas arbete är av särskild vikt i detta sammanhang, |
| --- | --- |

8.

icke-formellt och informellt lärande är ett viktigt stödjande element för social och ekonomisk integration av ungdomar med färre möjligheter; ungdomsarbetarnas och ungdomsorganisationernas arbete är av särskild vikt i detta sammanhang,

| 9. | på europeisk nivå är programmet Aktiv ungdom ett viktigt instrument för att främja aktiv delaktighet och social integration av ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

9.

på europeisk nivå är programmet Aktiv ungdom ett viktigt instrument för att främja aktiv delaktighet och social integration av ungdomar med färre möjligheter,

| 10. | kultur, ungdomsarbete och sport har en viktig roll att fylla genom att bidra till integration och välfärd för ungdomar med färre möjligheter. |
| --- | --- |

10.

kultur, ungdomsarbete och sport har en viktig roll att fylla genom att bidra till integration och välfärd för ungdomar med färre möjligheter.

FRAMHÅLLER SÄRSKILT ATT

| | ungdomar med färre möjligheter tidigt bör ägnas särskild uppmärksamhet så att de integreras på ett bättre sätt i samhället och ges alla möjligheter att (genom särskilt stöd eller vägledning) delta i verksamhet som står öppen för alla ungdomar. |
| --- | --- |

ungdomar med färre möjligheter tidigt bör ägnas särskild uppmärksamhet så att de integreras på ett bättre sätt i samhället och ges alla möjligheter att (genom särskilt stöd eller vägledning) delta i verksamhet som står öppen för alla ungdomar.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT

| 1. | i strävan mot målen för Lissabonstrategin och den europeiska pakten i ungdomsfrågor ge hög prioritet åt de mest utsatta ungdomarna och att ägna dem särskild uppmärksamhet vid utformningen av nationella strategier för ”flexicurity”, |
| --- | --- |

1.

i strävan mot målen för Lissabonstrategin och den europeiska pakten i ungdomsfrågor ge hög prioritet åt de mest utsatta ungdomarna och att ägna dem särskild uppmärksamhet vid utformningen av nationella strategier för ”flexicurity”,

| 2. | ytterligare utveckla den övergripande strategin i ungdomsfrågor och sektorsövergripande politik, något som är av särskild vikt för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

2.

ytterligare utveckla den övergripande strategin i ungdomsfrågor och sektorsövergripande politik, något som är av särskild vikt för ungdomar med färre möjligheter,

| 3. | motverka könsstereotyper och främja jämställdhet när åtgärder vidtas för att öka delaktigheten i samhällslivet för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

3.

motverka könsstereotyper och främja jämställdhet när åtgärder vidtas för att öka delaktigheten i samhällslivet för ungdomar med färre möjligheter,

| 4. | ge ungdomarna stöd som hjälper dem till en sund livsstil och införliva detta som ett särskilt mål i sin hälsopolitik samt därvid ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

4.

ge ungdomarna stöd som hjälper dem till en sund livsstil och införliva detta som ett särskilt mål i sin hälsopolitik samt därvid ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar med färre möjligheter,

| 5. | motverka att arbetslöshet och ekonomisk overksamhet ärvs från generation till generation, bland annat genom olika initiativ som syftar till att skapa goda möjligheter till arbete för ungdomarna, |
| --- | --- |

5.

motverka att arbetslöshet och ekonomisk overksamhet ärvs från generation till generation, bland annat genom olika initiativ som syftar till att skapa goda möjligheter till arbete för ungdomarna,

| 6. | ha som ett prioriterat mål att öka den sociala integrationen av ungdomar med färre möjligheter, särskilt genom att främja lika möjligheter för barn och ungdomar inom ramen för EU:s processer för socialt skydd och integration, |
| --- | --- |

6.

ha som ett prioriterat mål att öka den sociala integrationen av ungdomar med färre möjligheter, särskilt genom att främja lika möjligheter för barn och ungdomar inom ramen för EU:s processer för socialt skydd och integration,

| 7. | stödja utveckling av de befintliga formerna för delaktighet och uppmuntra nya former för denna som inbegriper ungdomar med färre möjligheter, samt att inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet stödja utarbetandet av innovativa och målinriktade åtgärder för att förbättra deras tillgång till IKT, medier och information, särskilt på lokal och regional nivå, |
| --- | --- |

7.

stödja utveckling av de befintliga formerna för delaktighet och uppmuntra nya former för denna som inbegriper ungdomar med färre möjligheter, samt att inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet stödja utarbetandet av innovativa och målinriktade åtgärder för att förbättra deras tillgång till IKT, medier och information, särskilt på lokal och regional nivå,

| 8. | när program som riktar sig till ungdomar utarbetas och bedöms ägna vederbörlig uppmärksamhet åt delaktighet för ungdomar med färre möjligheter som ett mål i sig, samt åt de sociala fördelarna av denna delaktighet, |
| --- | --- |

8.

när program som riktar sig till ungdomar utarbetas och bedöms ägna vederbörlig uppmärksamhet åt delaktighet för ungdomar med färre möjligheter som ett mål i sig, samt åt de sociala fördelarna av denna delaktighet,

| 9. | arbeta tillsammans med ungdomsorganisationerna för att utarbeta en övergripande strategi vid den strukturerade dialogen på alla nivåer med ungdomar med färre möjligheter och att anpassa formerna för den om så behövs, |
| --- | --- |

9.

arbeta tillsammans med ungdomsorganisationerna för att utarbeta en övergripande strategi vid den strukturerade dialogen på alla nivåer med ungdomar med färre möjligheter och att anpassa formerna för den om så behövs,

| 10. | bredda medvetenheten, kännedomen och sakkunskapen om de sociala, ekonomiska och övriga faktorer som är avgörande för ungdomars välfärd och om situationen för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

10.

bredda medvetenheten, kännedomen och sakkunskapen om de sociala, ekonomiska och övriga faktorer som är avgörande för ungdomars välfärd och om situationen för ungdomar med färre möjligheter,

| 11. | i ökad omfattning och på alla nivåer sprida information om god praxis genom utbyte av information och erfarenheter samt genom arbete i nätverk. |
| --- | --- |

11.

i ökad omfattning och på alla nivåer sprida information om god praxis genom utbyte av information och erfarenheter samt genom arbete i nätverk.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | underlätta utarbetandet av hållbara strategier eller integrerade åtgärder i nationella planer som syftar till att förbättra förutsättningarna för att kunna engagera och integrera ungdomar med färre möjligheter i samhällslivet.
  Särskild uppmärksamhet bör härvid ägnas tidiga tvärvetenskapliga och sektorsövergripande föregripande åtgärder som förebygger eller minskar risken för social utslagning av barn och ungdomar, |
| --- | --- |

1.

underlätta utarbetandet av hållbara strategier eller integrerade åtgärder i nationella planer som syftar till att förbättra förutsättningarna för att kunna engagera och integrera ungdomar med färre möjligheter i samhällslivet.

Särskild uppmärksamhet bör härvid ägnas tidiga tvärvetenskapliga och sektorsövergripande föregripande åtgärder som förebygger eller minskar risken för social utslagning av barn och ungdomar,

| 2. | göra EU-finansiering (EU-program och strukturfonder) tillgängliga för stöd till aktiv delaktighet och social integration av ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

2.

göra EU-finansiering (EU-program och strukturfonder) tillgängliga för stöd till aktiv delaktighet och social integration av ungdomar med färre möjligheter,

| 3. | ge ökat stöd till ungdomsarbetare och ungdomsledare som arbetar med ungdomar med färre möjligheter, bland annat genom bättre vidareutbildning och ökat erkännande av deras kunskaper, |
| --- | --- |

3.

ge ökat stöd till ungdomsarbetare och ungdomsledare som arbetar med ungdomar med färre möjligheter, bland annat genom bättre vidareutbildning och ökat erkännande av deras kunskaper,

| 4. | uppmuntra och stödja ungdomsorganisationer och sociala organisationer i deras åtgärder för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

4.

uppmuntra och stödja ungdomsorganisationer och sociala organisationer i deras åtgärder för ungdomar med färre möjligheter,

| 5. | främja anpassad information och underlätta tillgången till denna för ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

5.

främja anpassad information och underlätta tillgången till denna för ungdomar med färre möjligheter,

| 6. | när så är lämpligt utarbeta och förbättra mekanismerna för yrkesvägledning och yrkesrådgivning så att ungdomar med färre möjligheter kan få ett arbete, |
| --- | --- |

6.

när så är lämpligt utarbeta och förbättra mekanismerna för yrkesvägledning och yrkesrådgivning så att ungdomar med färre möjligheter kan få ett arbete,

| 7. | identifiera vilka hinder som står i vägen för att ungdomar med färre möjligheter blir delaktiga i samhällslivet, söka utvägar som övervinner dessa hinder och att särskilt uppmuntra att ungdomar med färre möjligheter deltar från lokal nivå upp till nationell nivå i både den representativa demokratins strukturer och ungdomsstrukturerna, samt att ge ökat stöd åt den inlärning som krävs. |
| --- | --- |

7.

identifiera vilka hinder som står i vägen för att ungdomar med färre möjligheter blir delaktiga i samhällslivet, söka utvägar som övervinner dessa hinder och att särskilt uppmuntra att ungdomar med färre möjligheter deltar från lokal nivå upp till nationell nivå i både den representativa demokratins strukturer och ungdomsstrukturerna, samt att ge ökat stöd åt den inlärning som krävs.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 1. | överväga möjliga handlingsalternativ på europeisk nivå, grundade på god praxis som fastställts i samarbete med medlemsstaterna, för att underlätta integration av ungdomar med färre möjligheter och deras delaktighet i samhällslivet, |
| --- | --- |

1.

överväga möjliga handlingsalternativ på europeisk nivå, grundade på god praxis som fastställts i samarbete med medlemsstaterna, för att underlätta integration av ungdomar med färre möjligheter och deras delaktighet i samhällslivet,

| 2. | beakta de mål som anges i denna resolution när kommissionen föreslår prioriteringar för den kommande samarbetsramen på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

2.

beakta de mål som anges i denna resolution när kommissionen föreslår prioriteringar för den kommande samarbetsramen på ungdomsområdet.

---

(1)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om genomförande av de gemensamma mål som gäller ungdomars delaktighet och information till ungdomar i syfte att främja deras aktiva europeiska medborgarskap (EUT C 297, 7.12.2006, s. 6).

(2)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet: Att skapa lika möjligheter för alla ungdomar – fullständigt deltagande i samhällslivet (EUT C 314, 22.12.2007, s. 1).

(3)  KOM(2007) 498 slutlig.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/4

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 141/02)

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 296/07 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Støtte til skovrejsning |
| Rättslig grund | Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Öka skogsarealen |
| Stödform | Stöd |
| Budget | 25 miljoner DKK per år (ca 3,35 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | A00201 Skogsbruk och skogsavverkning |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

N 296/07

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Støtte til skovrejsning

Rättslig grund

Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Öka skogsarealen

Stödform

Stöd

Budget

25 miljoner DKK per år (ca 3,35 miljoner EUR)

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

A00201 Skogsbruk och skogsavverkning

Den beviljande myndighetens namn och adress

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 364/07 |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Közösségi agrármarketing támogatás |
| Rättslig grund | .../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Tekniskt stöd och stöd till reklam för jordbruksprodukter |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Årliga utgifter: 2 000 miljoner HUF
  Total budget: 14 000 miljoner HUF |
| Stödnivå | För tekniskt stöd






  a) | 100 % av de stödberättigande kostnaderna för primärproducenterna av jordbruksprodukter, |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

N 364/07

Medlemsstat

Ungern

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Közösségi agrármarketing támogatás

Rättslig grund

.../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Tekniskt stöd och stöd till reklam för jordbruksprodukter

Stödform

Direktstöd

Budget

Årliga utgifter: 2 000 miljoner HUF

Total budget: 14 000 miljoner HUF

Stödnivå

För tekniskt stöd

a)

100 % av de stödberättigande kostnaderna för primärproducenterna av jordbruksprodukter,

| b) | 50 % av de stödberättigande kostnaderna för företag som förädlar och saluför jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

b)

50 % av de stödberättigande kostnaderna för företag som förädlar och saluför jordbruksprodukter.

För säljfrämjande åtgärder och reklam

| a) | 50 % av de stödberättigande kostnaderna för direktstöd, |
| --- | --- |

a)

50 % av de stödberättigande kostnaderna för direktstöd,

| b) | 100 % av de stödberättigande kostnaderna för allmän reklam som främjar samtliga producenter av den berörda produktstypen |
| --- | --- |

b)

100 % av de stödberättigande kostnaderna för allmän reklam som främjar samtliga producenter av den berörda produktstypen

Varaktighet

Från och med kommissionens beviljande till och med 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| H-1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11 |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

H-1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 453/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | England |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | National Forest Changing Landscape Scheme |
| Rättslig grund | Section 153 of the Environmental Protection Act 1990
  Forestry Act 1979
  Natural Environment and Rural Communities Act 2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Skogsbruk |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Total budget: 9 miljoner GBP (cirka 13,25 miljoner EUR)
  Årlig budget: 1,8 miljoner GBP (cirka 2,65 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 31.7.2008–31.7.2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | The National Forest Company |
| Bath Yard |
| Moira |
| Swadlincote DE12 6BD |
| United Kingdom |

Datum för antagande av beslutet

16.4.2008

Stöd nr

N 453/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

England

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

National Forest Changing Landscape Scheme

Rättslig grund

Section 153 of the Environmental Protection Act 1990

Forestry Act 1979

Natural Environment and Rural Communities Act 2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Skogsbruk

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 9 miljoner GBP (cirka 13,25 miljoner EUR)

Årlig budget: 1,8 miljoner GBP (cirka 2,65 miljoner EUR)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

31.7.2008–31.7.2013

Ekonomisk sektor

Skogsbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

The National Forest Company

Bath Yard

Moira

Swadlincote DE12 6BD

United Kingdom

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 75/08 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen |
| Rättslig grund | Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling |
| Typ av stödåtgärd | Investeringsstöd |
| Syfte | Stödet ges som kompensation för extrakostnader i samband med krav om djurs välfärd beträffande investeringar i godtagbara stallar och uppfödningssystem |
| Stödform | Direkt stöd (kompensation) |
| Budget | 8,1 miljoner EUR under 3 år |
| Stödnivå | 35 % av de stödberättigande kostnaderna |
| Varaktighet | 2008–2010 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk, boskapssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

N 75/08

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen

Rättslig grund

Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling

Typ av stödåtgärd

Investeringsstöd

Syfte

Stödet ges som kompensation för extrakostnader i samband med krav om djurs välfärd beträffande investeringar i godtagbara stallar och uppfödningssystem

Stödform

Direkt stöd (kompensation)

Budget

8,1 miljoner EUR under 3 år

Stödnivå

35 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

2008–2010

Ekonomisk sektor

Jordbruk, boskapssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/8

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 141/03)

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 61/05 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003 |
| Rättslig grund | Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador till följd av dåliga väderförhållanden |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 1,9 miljoner EUR |
| Stödnivå | 90 % av värdet av de förluster som överstiger 30 % av värdet av normskörden |
| Varaktighet | Engångsåtgärd |
| Ekonomisk sektor | Primär jordbruksproduktion |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki) |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

NN 61/05

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003

Rättslig grund

Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador till följd av dåliga väderförhållanden

Stödform

Bidrag

Budget

1,9 miljoner EUR

Stödnivå

90 % av värdet av de förluster som överstiger 30 % av värdet av normskörden

Varaktighet

Engångsåtgärd

Ekonomisk sektor

Primär jordbruksproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki)

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 74/06 |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Agrardiesel |
| Rättslig grund | § 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Sänkning av kostnaderna för primärproduktion |
| Det föreslagna stödets form | Skattelättnad |
| Budget | 135 000 000  EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

NN 74/06

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Agrardiesel

Rättslig grund

§ 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Sänkning av kostnaderna för primärproduktion

Det föreslagna stödets form

Skattelättnad

Budget

135 000 000  EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

31.12.2013

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 546/07 |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | Bayern |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Waldbewirtschaftungsregelung |
| Rättslig grund | Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Bevarande, förbättring och underhåll av skogar |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 5 000 000 EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 2008–2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

N 546/07

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

Bayern

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Waldbewirtschaftungsregelung

Rättslig grund

Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Bevarande, förbättring och underhåll av skogar

Stödform

Bidrag

Budget

5 000 000 EUR

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

2008–2013

Ekonomisk sektor

Skogsbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 654/07 |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | — |
| Benämning | Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Rättslig grund | Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning, utveckling och innovation |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 420 000 000 EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 2008–2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk och andra sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
| Wilhelmstr. 54 |
| D-10117 Berlin |

Datum för antagande av beslutet

30.4.2008

Stöd nr

N 654/07

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

—

Benämning

Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Rättslig grund

Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning, utveckling och innovation

Stödform

Bidrag

Budget

420 000 000 EUR

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

2008–2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk och andra sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

Wilhelmstr. 54

D-10117 Berlin

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5050 – Eaton/Moeller)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/04)

Kommissionen beslutade den 1 april 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5050. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5050. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4994 – Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/05)

Kommissionen beslutade den 29 april 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på franska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4994. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4994. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5127 – Sita/Renault/Indra)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/06)

Kommissionen beslutade den 29 maj 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på franska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5127. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5127. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5101 – OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/07)

Kommissionen beslutade den 5 maj 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5101. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5101. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5088 – Scholz Recycling/ERG/ESR)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/08)

Kommissionen beslutade den 29 maj 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5088. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5088. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/14

---

Utkast till rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens

(2008/C 141/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

| 1. | som hänvisar till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog 2008 (1), |
| --- | --- |

1.

som hänvisar till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1983/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska året för interkulturell dialog 2008 (1),

| 2. | som hänvisar till Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

2.

som hänvisar till Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| 3. | som beaktar kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (2) och rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (3), |
| --- | --- |

3.

som beaktar kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (2) och rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (3),

| 4. | som erinrar om Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4), |
| --- | --- |

4.

som erinrar om Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4),

| 5. | som erinrar om slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2007 om bättre utbildning för lärare, |
| --- | --- |

5.

som erinrar om slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2007 om bättre utbildning för lärare,

BEAKTAR att

| — | interkulturell dialog är ett viktigt verktyg för att möta några av de viktigaste utmaningar som Europa för närvarande ställs inför och den utgör ett av de tre strategiska målen i den europeiska kulturagendan, som ska genomföras genom treåriga arbetsplaner, |
| --- | --- |

—

interkulturell dialog är ett viktigt verktyg för att möta några av de viktigaste utmaningar som Europa för närvarande ställs inför och den utgör ett av de tre strategiska målen i den europeiska kulturagendan, som ska genomföras genom treåriga arbetsplaner,

| — | Europas medborgare, för att kunna utveckla öppna och integrerade samhällen som bygger på grundläggande europeiska värden och främja ett aktivt medborgarskap, måste vara utrustade med interkulturell kompetens, vilket utgör en nyckelfaktor för en stärkt interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

Europas medborgare, för att kunna utveckla öppna och integrerade samhällen som bygger på grundläggande europeiska värden och främja ett aktivt medborgarskap, måste vara utrustade med interkulturell kompetens, vilket utgör en nyckelfaktor för en stärkt interkulturell dialog,

| — | de kunskaper, färdigheter och attityder som är av särskild betydelse för interkulturell kompetens är knutna till följande nyckelkompetenser: kommunikation på främmande språk, social och medborgerlig kompetens samt kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer (5). |
| --- | --- |

—

de kunskaper, färdigheter och attityder som är av särskild betydelse för interkulturell kompetens är knutna till följande nyckelkompetenser: kommunikation på främmande språk, social och medborgerlig kompetens samt kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer (5).

INSER att

En hållbar och sektorsövergripande strategi för interkulturell dialog måste utvecklas för att den interkulturella kompetensen i samhället ska kunna stärkas; i denna strategi bör man sträva efter att integrera och stödja följande relevanta initiativ inom

| A. | KULTUR, särskilt enligt vad som fastställs i rådets arbetsplan för 2008–2010,






  — | främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog som ett medel för att främja öppna och integrerade samhällen, |
| --- | --- | --- |

A.

KULTUR, särskilt enligt vad som fastställs i rådets arbetsplan för 2008–2010,

—

främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog som ett medel för att främja öppna och integrerade samhällen,

| — | främjande av allas aktiva deltagande i kulturlivet och tillgång till kultur och kulturarv i all dess mångfald med särskild inriktning på personer som har färre möjligheter att få tillgång därtill, |
| --- | --- |

—

främjande av allas aktiva deltagande i kulturlivet och tillgång till kultur och kulturarv i all dess mångfald med särskild inriktning på personer som har färre möjligheter att få tillgång därtill,

| — | förbättrade villkor för konstnärers och konstverks rörlighet, |
| --- | --- |

—

förbättrade villkor för konstnärers och konstverks rörlighet,

| — | stöd för samarbete mellan kultur och såväl formell utbildning som informellt och icke formellt lärande när det gäller kulturell medvetenhet och konstnärlig utbildning, |
| --- | --- |

—

stöd för samarbete mellan kultur och såväl formell utbildning som informellt och icke formellt lärande när det gäller kulturell medvetenhet och konstnärlig utbildning,

| — | främjande av språklig kompetens och översättning för att underlätta tillträde till konstnärliga yttringar på olika språk. |
| --- | --- |

—

främjande av språklig kompetens och översättning för att underlätta tillträde till konstnärliga yttringar på olika språk.

| B. | UTBILDNING






  — | utveckling av perspektivet livslångt lärande, vilket inbegriper att alla medborgare förvärvar de nyckelkompetenser som är mest relevanta för interkulturell kompetens och bäst lämpade att främja kulturell mångfald som ett grundläggande värde, t.ex. språklig, social och medborgerlig kompetens samt kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer, |
| --- | --- | --- |

B.

UTBILDNING

—

utveckling av perspektivet livslångt lärande, vilket inbegriper att alla medborgare förvärvar de nyckelkompetenser som är mest relevanta för interkulturell kompetens och bäst lämpade att främja kulturell mångfald som ett grundläggande värde, t.ex. språklig, social och medborgerlig kompetens samt kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer,

| — | utveckling av politik baserad på rättviseprinciper för att integrera barn med olika social och kulturell bakgrund i de allmänna utbildningssystemen, utan diskriminering, |
| --- | --- |

—

utveckling av politik baserad på rättviseprinciper för att integrera barn med olika social och kulturell bakgrund i de allmänna utbildningssystemen, utan diskriminering,

| — | inom ramen för en enhetlig politik för flerspråkighet, aktivt främjande av språkinlärning genom att verka för att en rad olika möjligheter att lära sig språk ska erbjudas, i såväl formella som icke formella sammanhang, inklusive användning av IKT och distanslärning, |
| --- | --- |

—

inom ramen för en enhetlig politik för flerspråkighet, aktivt främjande av språkinlärning genom att verka för att en rad olika möjligheter att lära sig språk ska erbjudas, i såväl formella som icke formella sammanhang, inklusive användning av IKT och distanslärning,

| — | uppmuntran av utbytesprogram för studerande, lärare och andra pedagoger som ett effektivt instrument för att främja interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

uppmuntran av utbytesprogram för studerande, lärare och andra pedagoger som ett effektivt instrument för att främja interkulturell dialog,

| — | utveckling av färdigheter under hela yrkeslivet vilka kommer att göra det möjligt för lärare att bättre hantera kulturell mångfald och underlätta utvecklingen av interkulturell kompetens och därigenom effektivt bidra till att inkluderande inlärningssamfund inrättas. |
| --- | --- |

—

utveckling av färdigheter under hela yrkeslivet vilka kommer att göra det möjligt för lärare att bättre hantera kulturell mångfald och underlätta utvecklingen av interkulturell kompetens och därigenom effektivt bidra till att inkluderande inlärningssamfund inrättas.

| C. | UNGDOMAR






  — | medverkan av ungdomar som en resurs för att bidra till interkulturell dialog i öppna och pluralistiska samhällen, |
| --- | --- | --- |

C.

UNGDOMAR

—

medverkan av ungdomar som en resurs för att bidra till interkulturell dialog i öppna och pluralistiska samhällen,

| — | främjande, utveckling och erkännande av ungdomars interkulturella kompetens genom icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

—

främjande, utveckling och erkännande av ungdomars interkulturella kompetens genom icke-formellt och informellt lärande,

| — | utveckling av ungdomars möjligheter att så tidigt som möjligt i livet skaffa sig interkulturell kompetens genom olika former av aktivt deltagande i samhället, inbegripet genom volontärarbete och genom större rörlighet som ett sätt att pröva på kulturell mångfald och flerspråkighet, |
| --- | --- |

—

utveckling av ungdomars möjligheter att så tidigt som möjligt i livet skaffa sig interkulturell kompetens genom olika former av aktivt deltagande i samhället, inbegripet genom volontärarbete och genom större rörlighet som ett sätt att pröva på kulturell mångfald och flerspråkighet,

| — | främjande av tillgång till kultur och kulturens, konstens, musikens och idrottens roll när det gäller att forma unga människors identitet och ge dem möjlighet att umgås, |
| --- | --- |

—

främjande av tillgång till kultur och kulturens, konstens, musikens och idrottens roll när det gäller att forma unga människors identitet och ge dem möjlighet att umgås,

| — | främjande, utveckling och erkännande av unga arbetstagares och ungdomsledares interkulturella kompetens, genom att underlätta deras rörlighet och utbildningsmöjligheter, |
| --- | --- |

—

främjande, utveckling och erkännande av unga arbetstagares och ungdomsledares interkulturella kompetens, genom att underlätta deras rörlighet och utbildningsmöjligheter,

| — | främjande av det organiserade civila samhällets roll, särskilt ungdomsorganisationers medverkan. |
| --- | --- |

—

främjande av det organiserade civila samhällets roll, särskilt ungdomsorganisationers medverkan.

| D. | AUDIOVISUELLA FRÅGOR






  — | uppmuntran av mediekompetens, i linje med kommissionens meddelande av den 20 december 2007 om en europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön och direktivet om audiovisuella medietjänster av den 11 december 2007 (6), vilket bland annat främjar kulturell mångfald, både för linjära och icke-linjära tjänster, så att enskilda personer är bättre rustade |
| --- | --- | --- |

D.

AUDIOVISUELLA FRÅGOR

—

uppmuntran av mediekompetens, i linje med kommissionens meddelande av den 20 december 2007 om en europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön och direktivet om audiovisuella medietjänster av den 11 december 2007 (6), vilket bland annat främjar kulturell mångfald, både för linjära och icke-linjära tjänster, så att enskilda personer är bättre rustade

| — | att identifiera, få tillgång till och uppskatta ett innehåll som rör eller har sitt ursprung i olika kulturer, och |
| --- | --- |

—

att identifiera, få tillgång till och uppskatta ett innehåll som rör eller har sitt ursprung i olika kulturer, och

| — | att använda nya tekniska verktyg (program- och maskinvara) för att skapa och sprida eget kulturinnehåll, |
| --- | --- |

—

att använda nya tekniska verktyg (program- och maskinvara) för att skapa och sprida eget kulturinnehåll,

| — | främjande av ett medie- och audiovisuellt innehåll som är kulturellt rikt, mångsidigt och informativt för alla enskilda personer, genom att bland annat






  — | uppmuntra samproduktioner på europeisk, nationell och regional nivå, |
| --- | --- | --- |

—

främjande av ett medie- och audiovisuellt innehåll som är kulturellt rikt, mångsidigt och informativt för alla enskilda personer, genom att bland annat

—

uppmuntra samproduktioner på europeisk, nationell och regional nivå,

| — | uppmuntra icke-vinstgivande medier i det civila samhället (7) att bättre utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken tillhandahåller, |
| --- | --- |

—

uppmuntra icke-vinstgivande medier i det civila samhället (7) att bättre utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken tillhandahåller,

| — | främjande av processen för digitalisering av kulturellt material och innehåll, så att nya medier – både on-linetjänster och mobila tjänster – kan bidra till att förbättra tillgängligheten till den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

—

främjande av processen för digitalisering av kulturellt material och innehåll, så att nya medier – både on-linetjänster och mobila tjänster – kan bidra till att förbättra tillgängligheten till den kulturella mångfalden.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| — | främja interkulturell kompetens genom befintliga instrument och initiativ på sådana områden som kultur-, utbildnings- och ungdomspolitik samt audiovisuell politik, särskilt genom att utforska hur dessa åtgärder ytterligare kan fördjupas och förbättras till stöd för den interkulturella dialogen, |
| --- | --- |

—

främja interkulturell kompetens genom befintliga instrument och initiativ på sådana områden som kultur-, utbildnings- och ungdomspolitik samt audiovisuell politik, särskilt genom att utforska hur dessa åtgärder ytterligare kan fördjupas och förbättras till stöd för den interkulturella dialogen,

| — | öka synergieffekterna mellan dessa områden, i syfte att utveckla interkulturell kompetens, t.ex. genom att planera gemensamma initiativ och därvid beakta medborgarnas behov av att förstå och respektera sin egen kultur, andras kultur och kulturell mångfald i allmänhet, kommunicera i en kulturellt skiftande omgivning och urskilja gemensamma värderingar vad gäller demokrati och grundläggande rättigheter samt aktivt delta i främjandet och utvecklingen av dessa värderingar, |
| --- | --- |

—

öka synergieffekterna mellan dessa områden, i syfte att utveckla interkulturell kompetens, t.ex. genom att planera gemensamma initiativ och därvid beakta medborgarnas behov av att förstå och respektera sin egen kultur, andras kultur och kulturell mångfald i allmänhet, kommunicera i en kulturellt skiftande omgivning och urskilja gemensamma värderingar vad gäller demokrati och grundläggande rättigheter samt aktivt delta i främjandet och utvecklingen av dessa värderingar,

| — | skapa tillfällen till dialog på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå, genom att öka stödet till utveckling av interkulturell kompetens med hjälp av de befintliga programmen på området kultur-, utbildnings- och ungdomspolitik samt audiovisuell politik, |
| --- | --- |

—

skapa tillfällen till dialog på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå, genom att öka stödet till utveckling av interkulturell kompetens med hjälp av de befintliga programmen på området kultur-, utbildnings- och ungdomspolitik samt audiovisuell politik,

| — | främja en gynnsam miljö för kreativitet och innovation, så att dessa båda komponenter fullt ut kan bidra till utformningen av interkulturell kompetens och stärkandet av interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

främja en gynnsam miljö för kreativitet och innovation, så att dessa båda komponenter fullt ut kan bidra till utformningen av interkulturell kompetens och stärkandet av interkulturell dialog,

| — | identifiera och utbyta bästa metoder vid utvecklingen av interkulturell kompetens och därvid, som en uppföljning, särskilt beakta de initiativ som genomförs på nationell nivå och EU-nivå som ett led i Europeiska året för interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

identifiera och utbyta bästa metoder vid utvecklingen av interkulturell kompetens och därvid, som en uppföljning, särskilt beakta de initiativ som genomförs på nationell nivå och EU-nivå som ett led i Europeiska året för interkulturell dialog,

| — | utveckla och främja begreppet interkulturell dialog på alla andra relevanta politikområden, såväl inom EU som i EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

—

utveckla och främja begreppet interkulturell dialog på alla andra relevanta politikområden, såväl inom EU som i EU:s yttre förbindelser.

---

(1)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 44.

(2)  Dok. 9496/07 och ADD 1.

(3)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(4)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(5)  Nyckelkompetenser enligt definitionen i rekommendation 2006/962/EG.

(6)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(7)  På engelska ofta kallade ”community media” och på franska ”médias associatifs”.

---

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/17

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genom utbildning

(2008/C 141/10)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR om den politiska bakgrunden till detta ärende enligt bilagan till dessa slutsatser och konferensen Att främja kreativitet och innovation: Skolornas svar på utmaningarna i framtidens samhällen, som hölls i Brdo den 9–10 april 2008,

NOTERAR FÖLJANDE:

| 1. | Medan medlemsstaterna är fullt ansvariga för organisationen av och innehållet i sina utbildningssystem, är främjande av kreativitet och innovation ett område där kvalitet och effektivitet på nationell och regional nivå skulle kunna gynnas av samarbete på europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.

Medan medlemsstaterna är fullt ansvariga för organisationen av och innehållet i sina utbildningssystem, är främjande av kreativitet och innovation ett område där kvalitet och effektivitet på nationell och regional nivå skulle kunna gynnas av samarbete på europeisk nivå.

| 2. | De gemensamma europeiska målen kvalitet, åtkomst och öppenhet till yttervärlden skulle ha fått stöd enligt det nuvarande arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” genom strävan efter effektivitet och jämlikhet. Eftersom kreativitet och kapacitet för innovation också är avgörande för en hållbar ekonomisk och social utveckling i Europa förtjänar dessa frågor att framhävas mer i samband med det framtida europeiska samarbetet på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

2.

De gemensamma europeiska målen kvalitet, åtkomst och öppenhet till yttervärlden skulle ha fått stöd enligt det nuvarande arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” genom strävan efter effektivitet och jämlikhet. Eftersom kreativitet och kapacitet för innovation också är avgörande för en hållbar ekonomisk och social utveckling i Europa förtjänar dessa frågor att framhävas mer i samband med det framtida europeiska samarbetet på utbildningsområdet.

| 3. | Alla utbildningsnivåer kan bidra till kreativitet och innovation i ett perspektiv för livslångt lärande: På de tidiga utbildningsstadierna genom att koncentreras på motivation, lärande av färdigheter och andra viktiga kunskaper, och på de följande stadierna genom att inriktas på mer specifika färdigheter och skapande, utveckling och tillämpning av ny kunskap och nya idéer. |
| --- | --- |

3.

Alla utbildningsnivåer kan bidra till kreativitet och innovation i ett perspektiv för livslångt lärande: På de tidiga utbildningsstadierna genom att koncentreras på motivation, lärande av färdigheter och andra viktiga kunskaper, och på de följande stadierna genom att inriktas på mer specifika färdigheter och skapande, utveckling och tillämpning av ny kunskap och nya idéer.

ANSER ATT

| 1. | Kreativitet är den primära källan till innovation, som i sin tur erkänns som den huvudsakliga drivkraften för tillväxt och skapande av välfärd, som en nyckel till förbättringar på det sociala området och som ett väsentligt verktyg för att möta globala utmaningar såsom klimatförändringar, hälso- och sjukvård och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Kreativitet är den primära källan till innovation, som i sin tur erkänns som den huvudsakliga drivkraften för tillväxt och skapande av välfärd, som en nyckel till förbättringar på det sociala området och som ett väsentligt verktyg för att möta globala utmaningar såsom klimatförändringar, hälso- och sjukvård och hållbar utveckling.

| 2. | Det finns ett växande behov av åtgärder på nationell nivå liksom samarbete på EU-nivå, för att få till stånd den mer ambitiösa förändring som är nödvändig för att skolorna på lämpligt sätt ska kunna förbereda eleverna på att möta de avsevärda utmaningarna och problemen i en snabbt föränderlig värld. |
| --- | --- |

2.

Det finns ett växande behov av åtgärder på nationell nivå liksom samarbete på EU-nivå, för att få till stånd den mer ambitiösa förändring som är nödvändig för att skolorna på lämpligt sätt ska kunna förbereda eleverna på att möta de avsevärda utmaningarna och problemen i en snabbt föränderlig värld.

| 3. | Utöver sina grundläggande uppgifter att säkerställa inhämtande av viktiga färdigheter och att ge kunskapstriangeln en solid färdighetsgrund, kan utbildningssystemen spela en grundläggande roll i utvecklingen av kreativa och innovativa kunskaper som nyckelfaktorer för att öka den framtida ekonomiska konkurrenskraften och främja social sammanhållning och individers välbefinnande. |
| --- | --- |

3.

Utöver sina grundläggande uppgifter att säkerställa inhämtande av viktiga färdigheter och att ge kunskapstriangeln en solid färdighetsgrund, kan utbildningssystemen spela en grundläggande roll i utvecklingen av kreativa och innovativa kunskaper som nyckelfaktorer för att öka den framtida ekonomiska konkurrenskraften och främja social sammanhållning och individers välbefinnande.

| 4. | Utbildningssystemen behöver, med början på skolnivå, kombinera utvecklingen av specifik kunskap och färdigheter tillsammans med de generiska kunskaper som är kopplade till kreativitet, såsom nyfikenhet, intuition och lateralt tänkande, problemlösning, experiment, risktagande och förmågan att lära av misslyckanden, användande av fantasin och hypotetiskt resonemang samt företagaranda. |
| --- | --- |

4.

Utbildningssystemen behöver, med början på skolnivå, kombinera utvecklingen av specifik kunskap och färdigheter tillsammans med de generiska kunskaper som är kopplade till kreativitet, såsom nyfikenhet, intuition och lateralt tänkande, problemlösning, experiment, risktagande och förmågan att lära av misslyckanden, användande av fantasin och hypotetiskt resonemang samt företagaranda.

| 5. | De åtta nyckelkompetenserna för livslångt lärande definieras i EU:s rekommendation från 2006 (1) för de färdigheter som är av särskild relevans för kreativitet och kapacitet för innovation. I synnerhet finns det behov av färdigheter och kompetenser som gör det möjligt för människor att ta emot förändringar som en möjlighet, förbli mottagliga för nya idéer och respektera och uppskatta andras värderingar. |
| --- | --- |

5.

De åtta nyckelkompetenserna för livslångt lärande definieras i EU:s rekommendation från 2006 (1) för de färdigheter som är av särskild relevans för kreativitet och kapacitet för innovation. I synnerhet finns det behov av färdigheter och kompetenser som gör det möjligt för människor att ta emot förändringar som en möjlighet, förbli mottagliga för nya idéer och respektera och uppskatta andras värderingar.

| 6. | Inför bevisen att mångfald och multikulturella miljöer kan stimulera kreativitet, har utbildningspolitik som omfattar alla och som syftar till tolerans och ömsesidig förståelse en potential att göra det faktum att europeiska samhällen blir allt mer multikulturella till en tillgång för kreativitet, innovation och tillväxt. |
| --- | --- |

6.

Inför bevisen att mångfald och multikulturella miljöer kan stimulera kreativitet, har utbildningspolitik som omfattar alla och som syftar till tolerans och ömsesidig förståelse en potential att göra det faktum att europeiska samhällen blir allt mer multikulturella till en tillgång för kreativitet, innovation och tillväxt.

| 7. | Skolors deltagande i nya och olika nätverk, särskilt dem som har sin grund i det lokala samhället, kan hjälpa dem att nå sina utbildningsmål, samt bidra till främjandet av kreativitet och innovation. Partnerskap mellan utbildning, arbetslivet och det civila samhället i allmänhet är avgörande för att förutse och anpassa sig till yrkeslivets och det sociala livets ändrade behov. Praktikantarbeten, gemensamma projekt, ”peer-learning” och kursledare utifrån kan tillföra lärare och elever nya idéer. |
| --- | --- |

7.

Skolors deltagande i nya och olika nätverk, särskilt dem som har sin grund i det lokala samhället, kan hjälpa dem att nå sina utbildningsmål, samt bidra till främjandet av kreativitet och innovation. Partnerskap mellan utbildning, arbetslivet och det civila samhället i allmänhet är avgörande för att förutse och anpassa sig till yrkeslivets och det sociala livets ändrade behov. Praktikantarbeten, gemensamma projekt, ”peer-learning” och kursledare utifrån kan tillföra lärare och elever nya idéer.

| 8. | Lärare har en avgörande roll att spela för att främja och stödja varje barns kreativa potential och kan bidra till detta genom att ge exempel på kreativitet i sin egen undervisning.
  I detta avseende förefaller mer individualiserade, elevinriktade tillvägagångssätt i utbildningen som är avpassade till de olika elevernas behov och kapacitet – inbegripet dem med särskilda begåvningar – att särskilt uppmuntra kreativitet och, trots följderna för resurser och intern organisation, att öka motivationen och självförtroendet för mer praktiskt eller konstnärligt lagda elever, |
| --- | --- |

8.

Lärare har en avgörande roll att spela för att främja och stödja varje barns kreativa potential och kan bidra till detta genom att ge exempel på kreativitet i sin egen undervisning.

I detta avseende förefaller mer individualiserade, elevinriktade tillvägagångssätt i utbildningen som är avpassade till de olika elevernas behov och kapacitet – inbegripet dem med särskilda begåvningar – att särskilt uppmuntra kreativitet och, trots följderna för resurser och intern organisation, att öka motivationen och självförtroendet för mer praktiskt eller konstnärligt lagda elever,

| 9. | Lärarutbildningsinstitutionerna har även ett viktigt bidrag att ge för att tillhandahålla lärarkåren den kunskap och de kompetenser som krävs för förändring, såsom de färdigheter som behövs för att främja elevcentrerade tillvägagångssätt, arbetsmetoder som bygger på samarbete och användning av moderna inlärningshjälpmedel, särskilt sådana som är baserade på informations- och kommunikationsteknik. Att främja kreativa färdigheter och attityder inom skolor kräver också stöd från en organisatorisk kultur som är öppen för kreativitet och skapande av en innovationsvänlig miljö i allmänhet, samt ett engagerat och framåtblickande ledarskap på alla nivåer. |
| --- | --- |

9.

Lärarutbildningsinstitutionerna har även ett viktigt bidrag att ge för att tillhandahålla lärarkåren den kunskap och de kompetenser som krävs för förändring, såsom de färdigheter som behövs för att främja elevcentrerade tillvägagångssätt, arbetsmetoder som bygger på samarbete och användning av moderna inlärningshjälpmedel, särskilt sådana som är baserade på informations- och kommunikationsteknik. Att främja kreativa färdigheter och attityder inom skolor kräver också stöd från en organisatorisk kultur som är öppen för kreativitet och skapande av en innovationsvänlig miljö i allmänhet, samt ett engagerat och framåtblickande ledarskap på alla nivåer.

| 10. | Eftersom en ökande del av lärandet sker på arbetsplatsen, i informella sammanhang och på fritiden – ofta genom nya inlärningshjälpmedel och metoder baserade på informations- och kommunikationsteknik – är utvecklingen av kreativa och innovativa färdigheter relevant för alla aspekter av livslångt lärande. |
| --- | --- |

10.

Eftersom en ökande del av lärandet sker på arbetsplatsen, i informella sammanhang och på fritiden – ofta genom nya inlärningshjälpmedel och metoder baserade på informations- och kommunikationsteknik – är utvecklingen av kreativa och innovativa färdigheter relevant för alla aspekter av livslångt lärande.

| 11. | Mer forskning, med stöd av utbyte av data, behövs om metoder för att urskilja, fastställa, mäta och registrera inlärningsresultat i mjuka övergripande färdigheter såsom kreativitet och kapacitet för innovation. Det finns också behov av att tillhandahålla beslutsfattare inom utbildningspolitiken en starkare bevisgrund för främjande av kreativa och innovativa resurser genom livslångt lärande, och att utforska det möjliga bidrag som EU skulle kunna göra i denna process. |
| --- | --- |

11.

Mer forskning, med stöd av utbyte av data, behövs om metoder för att urskilja, fastställa, mäta och registrera inlärningsresultat i mjuka övergripande färdigheter såsom kreativitet och kapacitet för innovation. Det finns också behov av att tillhandahålla beslutsfattare inom utbildningspolitiken en starkare bevisgrund för främjande av kreativa och innovativa resurser genom livslångt lärande, och att utforska det möjliga bidrag som EU skulle kunna göra i denna process.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | överväga hur större samverkan kan främjas mellan kunskap och färdigheter å ena sidan och kreativitet å andra sidan, samt hur man bäst ska främja, övervaka och bedöma kreativitet och kapacitet för innovation, på alla utbildningsnivåer, |
| --- | --- |

1.

överväga hur större samverkan kan främjas mellan kunskap och färdigheter å ena sidan och kreativitet å andra sidan, samt hur man bäst ska främja, övervaka och bedöma kreativitet och kapacitet för innovation, på alla utbildningsnivåer,

| 2. | uppmuntra lärare att utveckla sin yrkesroll som förmedlare av lärande och befrämjare av kreativitet, och hjälpa lärarutbildningsinstitutionerna att möta de nya krav som ställs på läraryrket, till exempel genom att främja samarbetsinriktade, elevcentrerade tillvägagångssätt, innovativa inlärningsmiljöer och användning av öppna utbildningsresurser, |
| --- | --- |

2.

uppmuntra lärare att utveckla sin yrkesroll som förmedlare av lärande och befrämjare av kreativitet, och hjälpa lärarutbildningsinstitutionerna att möta de nya krav som ställs på läraryrket, till exempel genom att främja samarbetsinriktade, elevcentrerade tillvägagångssätt, innovativa inlärningsmiljöer och användning av öppna utbildningsresurser,

| 3. | främja en lärandekultur genom utvecklingen av vidare samhällen för lärande, genom att underlätta och stödja nätverk och partnerskap – inbegripet det civila samhället och andra intressenter – mellan utbildning och relaterade områden såsom kultur å ena sidan och yrkeslivet å andra sidan. |
| --- | --- |

3.

främja en lärandekultur genom utvecklingen av vidare samhällen för lärande, genom att underlätta och stödja nätverk och partnerskap – inbegripet det civila samhället och andra intressenter – mellan utbildning och relaterade områden såsom kultur å ena sidan och yrkeslivet å andra sidan.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT

| 1. | överväga att inbegripa främjandet av kreativitet och kapacitet för innovation bland målen för det nuvarande och det framtida europeiska samarbetet på utbildningsområdet som ett komplement till att främja och stödja tillämpningen av rekommendationen från 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande och utforska lämpliga och effektiva medel på europeisk nivå – såsom ”peer-learning” – för att uppnå dessa mål på alla utbildningsnivåer och med perspektivet livslångt lärande, |
| --- | --- |

1.

överväga att inbegripa främjandet av kreativitet och kapacitet för innovation bland målen för det nuvarande och det framtida europeiska samarbetet på utbildningsområdet som ett komplement till att främja och stödja tillämpningen av rekommendationen från 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande och utforska lämpliga och effektiva medel på europeisk nivå – såsom ”peer-learning” – för att uppnå dessa mål på alla utbildningsnivåer och med perspektivet livslångt lärande,

| 2. | främja kulturell produktion, interkulturell dialog och samarbete på lokal, regional, nationell och internationell nivå i syfte att utveckla miljöer som är särskilt uppmuntrande för kreativitet och innovation, |
| --- | --- |

2.

främja kulturell produktion, interkulturell dialog och samarbete på lokal, regional, nationell och internationell nivå i syfte att utveckla miljöer som är särskilt uppmuntrande för kreativitet och innovation,

| 3. | skapa samverkan för att stödja främjandet av kreativitet och innovation genom aktivt samarbete med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Unesco och OECD, i frågor såsom interkulturell utbildning, demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter (varvid rätten för alla medlemsstater att delta i sådant arbete bör säkerställas), |
| --- | --- |

3.

skapa samverkan för att stödja främjandet av kreativitet och innovation genom aktivt samarbete med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Unesco och OECD, i frågor såsom interkulturell utbildning, demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter (varvid rätten för alla medlemsstater att delta i sådant arbete bör säkerställas),

| 4. | uppmuntra och stödja utvecklingen, utbytet och spridningen av god praxis för evidensbaserad utbildningspolitik när det rör främjandet av kreativa och innovativa färdigheter i Europa, |
| --- | --- |

4.

uppmuntra och stödja utvecklingen, utbytet och spridningen av god praxis för evidensbaserad utbildningspolitik när det rör främjandet av kreativa och innovativa färdigheter i Europa,

| 5. | på lämpligt sätt använda EU:s program och instrument för att främja och stödja kreativitet och kapacitet för innovation på alla stadier av livslångt lärande samt i själva utbildningsprocessen. |
| --- | --- |

5.

på lämpligt sätt använda EU:s program och instrument för att främja och stödja kreativitet och kapacitet för innovation på alla stadier av livslångt lärande samt i själva utbildningsprocessen.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 1. | stödja relevant forskning och analysera och utbyta data, både på EU-nivå och bland medlemsstaterna – i samarbete med europeiska och andra internationella forskningsinstitutioner – om främjandet och utvecklingen av kreativa och innovativa färdigheter genom utbildning, |
| --- | --- |

1.

stödja relevant forskning och analysera och utbyta data, både på EU-nivå och bland medlemsstaterna – i samarbete med europeiska och andra internationella forskningsinstitutioner – om främjandet och utvecklingen av kreativa och innovativa färdigheter genom utbildning,

| 2. | i processen för att utforma en ny strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet även efter 2010, fortsätta sina insatser för att höja nivån av förståelse för frågor som rör utvecklingen av kreativ och innovativ kapacitet genom utbildning inom det övergripande sammanhanget för en innovationspolitik på bred grund för EU. |
| --- | --- |

2.

i processen för att utforma en ny strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet även efter 2010, fortsätta sina insatser för att höja nivån av förståelse för frågor som rör utvecklingen av kreativ och innovativ kapacitet genom utbildning inom det övergripande sammanhanget för en innovationspolitik på bred grund för EU.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT L 394, 30.12.2006, s. 10).

---

BILAGA

POLITISK BAKGRUND

1.

Utbildningskommitténs rapport till Europeiska rådets vårmöte 2001 (1) och det därefter antagna detaljerade arbetsprogrammet (2) där det anges ett antal konkreta framtida mål för utbildningssystemen i Europa, inbegripet att utveckla färdigheter för kunskapssamhället, att göra lärandet mer attraktivt och att stärka kopplingen till arbetsliv, forskning och samhället i stort.

2.

Slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006, där det betonades att reformerna måste påskyndas för att säkerställa högkvalitativa utbildningssystem som både är effektiva och rättvisa och där alla nivåer av utbildning tillerkändes en avgörande roll i strävan att uppnå kompetens och innovation (3).

3.

Rådets slutsatser från november 2006 om effektivitet och rättvisa i utbildningen där det anges att utbildningsinstitutionerna bör inrikta sig på utbildningsmiljön i vidare mening för att främja och bibehålla effektivitet, rättvisa och allmänt välbefinnande (4).

4.

Europaparlamentets och rådets rekommendation från 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande där man underströk att kritiskt tänkande, kreativitet, initiativ, problemlösning, riksbedömning, beslutsfattande och konstruktiv hantering av känslor spelar en central roll för alla åtta nyckelkompetenser (5).

5.

Rådets slutsatser från december 2006 om de strategiska prioriteringarna för innovation på EU-nivå (6), där det fastställs att utbildning är en förutsättning för innovation och att utbildning måste främja talang och kreativitet från ett tidigt stadium, vilka antogs som svar på kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 13 september 2006 – Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU (7).

6.

Kommissionens meddelande från maj 2007 En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, där det fastställdes att kulturens roll för att stödja och främja kreativitet och innovation måste utforskas och främjas och där kreativitet ses som grunden för innovation (8).

7.

Rådets slutsatser från maj 2007 om en enhetlig ram för indikatorer och referensvärden för att mäta de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning, där det erkänns att fastställandet av en enhetlig ram för indikatorer och referensvärden var en fortgående och konsultativ process (9).

8.

Slutsatserna från november 2007 av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bättre utbildning för lärare, där det överenskoms att främja förvärv av kompetenser som kommer att göra det möjligt för lärare att utveckla ny kunskap och vara innovativa genom deltagande i reflektiv praxis och forskning (10).

9.

Rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation, där det betonades att forskning och innovation förutsätter att befolkningen har en bred kompetensbas och att expertis och nyckelkompetenser måste utvecklas på alla nivåer i alla utbildningssystem (11).

10.

Nyckelbudskapen från rådets möte (utbildning) till Europeiska rådets vårmöte 2008, där det sades att utbildningen måste såväl ge befolkningen en bred kunskaps- och färdighetsbas som utveckla inlärares kreativitet och förmåga till innovation, och att för detta ändamål bör kursplanerna på alla nivåer utvecklas för att öka de kreativa och innovativa färdigheterna hos inlärare (12).

11.

Slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2008, där den fulla utvecklingen av potentialen för europeiska medborgares innovation och kreativitet ansågs bygga på europeisk kultur och högkvalitativ vetenskap som en nyckelfaktor för framtida tillväxt (13).

12.

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) (14).

---

(1)  De konkreta framtidsmålen för utbildningssystemen – rapport från rådet (utbildning) till Europeiska rådet (dok. 5980/01).

1

De konkreta framtidsmålen för utbildningssystemen

(2)  Detaljerat arbetsprogram om uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa, allmänt kallat arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (EUT C 142, 14.6.2002, s. 1).

2

Detaljerat arbetsprogram om uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa

(3)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet i Bryssel den 23–24 mars 2006, (dok. 7775/06).

3

(4)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 november 2006, om effektiv och rättvis utbildning (EUT C 298, 8.12.2006, s. 3).

4

(5)  Rekommendation 2006/962/EG.

5

(6)  Rådet slutsatser av den 4 december 2006 om en brett upplagd innovationsstrategi, strategiska prioriteringar för innovationsåtgärder på EU-nivå (dok. 16253/06).

6

(7)  Dok. 12940/06.

7

(8)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Bryssel den 10 maj 2007 – En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (KOM(2007) 242 slutlig).

8

En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld

(9)  Rådets slutsatser om enhetlig ram för indikatorer och referensvärden för att mäta de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning, av den 24 maj 2007 (EUT C 311, 21.12.2007, s. 13).

9

(10)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2007 om bättre utbildning för lärare, (EUT C 300, 12.12.2007, s. 6).

10

(11)  Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation – rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (dok. 5723/08).

11

Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation

(12)  Viktiga budskap på utbildnings- och ungdomsområdet från rådet (utbildning) till Europeiska rådets vårmöte (dok. 6445/08).

12

(13)  Europeiska rådet i Bryssel den 13–14 mars 2008, ordförandeskapets slutsatser (dok. 7652/08).

13

(14)  Dok. 7755/08.

14

---

Kommissionen

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/21

---

Eurons växelkurs (1)

6 juni 2008

(2008/C 141/11)

1 euro
  =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5597 |
| JPY | japansk yen | 165,75 |
| DKK | dansk krona | 7,4592 |
| GBP | pund sterling | 0,7971 |
| SEK | svensk krona | 9,3338 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6184 |
| ISK | isländsk krona | 118,59 |
| NOK | norsk krona | 7,9415 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,583 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 245,43 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7016 |
| PLN | polsk zloty | 3,3818 |
| RON | rumänsk leu | 3,6395 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,348 |
| TRY | turkisk lira | 1,9301 |
| AUD | australisk dollar | 1,626 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5906 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,1799 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0322 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1295 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 597,52 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,2031 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,7978 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2471 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 544,2 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0823 |
| PHP | filippinsk peso | 68,837 |
| RUB | rysk rubel | 36,936 |
| THB | thailändsk baht | 51,688 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5353 |
| MXN | mexikansk peso | 16,044 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5597

JPY

japansk yen

165,75

DKK

dansk krona

7,4592

GBP

pund sterling

0,7971

SEK

svensk krona

9,3338

CHF

schweizisk franc

1,6184

ISK

isländsk krona

118,59

NOK

norsk krona

7,9415

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,583

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

245,43

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7016

PLN

polsk zloty

3,3818

RON

rumänsk leu

3,6395

SKK

slovakisk koruna

30,348

TRY

turkisk lira

1,9301

AUD

australisk dollar

1,626

CAD

kanadensisk dollar

1,5906

HKD

Hongkongdollar

12,1799

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0322

SGD

singaporiansk dollar

2,1295

KRW

sydkoreansk won

1 597,52

ZAR

sydafrikansk rand

12,2031

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,7978

HRK

kroatisk kuna

7,2471

IDR

indonesisk rupiah

14 544,2

MYR

malaysisk ringgit

5,0823

PHP

filippinsk peso

68,837

RUB

rysk rubel

36,936

THB

thailändsk baht

51,688

BRL

brasiliansk real

2,5353

MXN

mexikansk peso

16,044

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/22

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2008/C 141/12)

XA-nummer: XA 263/07

Medlemsstat: Irland

Region: Hela medlemsstaten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Irish Cattle Breeding Federation (ICBF) — 2007 Progeny test programme

Rättslig grund: National Development Programme 2007-2013

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 0,8 miljoner EUR för perioden 2007–2010 när det gäller stödberättigande kostnader som uppstått i samband med programmet för 2007

Högsta stödnivå: 70 % av de stödberättigande kostnaderna

Datum för genomförande: Den 30 juli 2007

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: December 2010

Stödets syfte: Programmet syftar till att identifiera och förmedla irländskt boskap med högvärdiga genetiska egenskaper till djuruppfödare och mjölkproducenter och att bygga upp en kunskapsbas som jordbrukarna kan utnyttja för välöverlagda avelsbeslut, och på så sätt producera bättre djur. En förutsättning för att Irland ska kunna bygga upp en konkurrenskraftig mejeri- och slaktdjursindustri är att djuruppfödare och mjölkproducenter får tillgång till testat irländskt genetiskt material av hög kvalitet. Projektet utgör ett unikt samarbete mellan alla branschens parter i ett avkommetestningsprogram som ska ge Irlands viktigaste jordbrukssektorer en hållbar framtid.

Stödet tillhandahålls i enlighet med artikel 16.1 b i förordning (EG) nr 1857/2006 – Stöd till animaliesektorn. Stödberättigande kostnader är utgifter för uppbyggnad av hjordar, spermieinsamling, datalagring, datainsamling och inlämning av data till ICBF

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur – mejeri och nötkött

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Webbplats: http://www.agriculture.gov.ie/index.jsp?file=schemes/NDP_State_Aid/index.xml

XA-nummer: XA 269/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Kommunen Dobrovnik

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Programi razvoja podeželja v občini Dobrovnik 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Dobrovnik

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 2007: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 4 000 EUR

| | 2008: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 4 000 EUR

| | 2009: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 4 000 EUR

| | 2010: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 4 500 EUR

| | 2011: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 4 500 EUR

| | 2012: 5 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 5 000 EUR

| | 2013: 6 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 6 000 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i anläggande av jordbruksskiften.

2.   Bevarande av traditionella byggnader:

| — | Upp till 50 % för bevarande av kulturarv som fungerar som produktionsmedel (jordbruksbyggnader), under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av jordbruksföretagets produktionskapacitet. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % för bevarande av kulturarv som fungerar som produktionsmedel (jordbruksbyggnader), under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av jordbruksföretagets produktionskapacitet.

| — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i bevarande av icke-produktivt kulturarv på jordbruksföretag (fornminnen). |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i bevarande av icke-produktivt kulturarv på jordbruksföretag (fornminnen).

| — | Ytterligare stöd får beviljas upp till 50 % för ytterligare kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stöd får beviljas upp till 50 % för ytterligare kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader.

3.   Stöd till försäkringspremier:

| — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot sjukdomar.

4.   Stöd till sammanläggning av skiften:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

5.   Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:

| — | Stöd beviljas för upp till 50 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- |

—

Stöd beviljas för upp till 50 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

6.   Tillhandahållande av tekniskt stöd i jordbrukssektorn:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna

Datum för genomförande: Oktober 2007 (stöd får beviljas först efter det att sammanfattningen publicerats på Europeiska kommissionens webbplats)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Utkastet till ”regler om beviljande av statligt stöd på området jordbruks- och landsbygdsutveckling i kommunen Dobrovnik” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

| — | Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

| — | Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader |
| --- | --- |

—

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

| — | Artikel 12: Stöd till försäkringspremier |
| --- | --- |

—

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

| — | Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften |
| --- | --- |

—

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

| — | Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket |
| --- | --- |

—

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

| — | Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn |
| --- | --- |

—

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Webbplats: http://www.dobrovnik.si/sl/novica.asp?vrsta_novice=3&id_novice=485

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Borgmästare

Marjan KARDINAR, univ. dipl. inž. agr.

XA-nummer: XA 271/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Kommunen Vipava

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Subvencioniranje obrestne mere v letih od 2007–2013 za naložbe v kmetijstvu

Rättslig grund: Pravilnik o subvencioniranju obrestne mere kreditov, najetih za pospeševanje in razvoj kmetijstva iz sredstev odškodnin zaradi spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč in gozdov zaradi gradnje HC Vipava-Razdrto

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 2007: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 30 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 50 000 EUR

| | 2010: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 50 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden.

Stödet beviljas för markförbättring på jordbruksskiften, byggnad och renovering av stall för jordbruksproduktion och investeringar i maskiner och utrustning för jordbruksproduktion

Datum för genomförande: Oktober 2007 (stöd får beviljas först efter det att sammanfattningen publicerats på Europeiska kommissionens webbplats)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Reglerna om subventionering av räntesatser för lån avsedda för främjande och utveckling av jordbruket som kompensation för ändringar av användningen av jordbruksmark och skogar till följd av byggandet av motorleden Vipava-Razdrto omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

| — | Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Webbplats: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200785&dhid=91593

Övriga upplysningar: Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Župan

mag. Ivan PRINCES, dr. vet. med.

XA-nummer: XA 272/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Centrala Slovenien – kommunen Škofljica

Stödordningens namn, eller namnet på det företag som får enskilt stöd: Programi za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o sofinanciranju programov za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget i form av enskilt stöd:

| | 2007: 48 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 48 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 55 000 EUR

| | 2010: 58 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 58 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 63 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 63 000 EUR

Högsta stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- |

—

upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden. |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark.

2.   Bevarande av traditionella landskap och byggnader:

| — | För investeringar i icke-produktiva fastigheter upp till 100 % av kostnaderna. |
| --- | --- |

—

För investeringar i icke-produktiva fastigheter upp till 100 % av kostnaderna.

| — | För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget.

| — | Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader.

3.   Stöd till försäkringspremier:

| — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar.

4.   Stöd till sammanläggning av skiften:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

5.   Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

6.   Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn:

| — | Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser och kostnader för avbytare. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna |
| --- | --- |

—

Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser och kostnader för avbytare. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna

Datum för genomförande: Oktober 2007 (stöd får beviljas först efter det att sammanfattningen publicerats på Europeiska kommissionens webbplats)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om samfinansiering av program för bevarande, främjande och utveckling av landsbygden i kommunen Škofljica 2007–2013” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

| — | Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

| — | Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader |
| --- | --- |

—

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

| — | Artikel 12: Stöd till försäkringspremier |
| --- | --- |

—

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

| — | Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften |
| --- | --- |

—

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

| — | Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket |
| --- | --- |

—

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

| — | Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn |
| --- | --- |

—

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Webbplats: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200784&dhid=91568

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Mag. Lorena GORIČAN

Tajnica občine

XA-nummer: XA 281/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: —

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa

Rättslig grund: PROGRAM UKREPOV: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa, številka: 3314-8/2007 iz dne 29. maja 2007

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Åtgärdsprogrammet kommer att genomföras under 2007 med en budget på 176 340 EUR

Högsta tillåtna stödnivå: Stödet kommer att beviljas för upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för tillhandahållande av information om generiska egenskaper hos jordbruksprodukten kött. Stödet kommer att ges i form av subventionerade tjänster som finansieras i sin helhet med offentliga medel

Datum för genomförande: Oktober 2007 (stöd får beviljas först efter det att sammanfattningen publicerats på Europeiska kommissionens webbplats)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Den 31 december 2007

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag – tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Programmet innefattar åtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 15.2 e i förordning (EG) nr 1857/2006: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn.

Stödet är avsett för kostnader för att informera konsumenterna om generiska egenskaper hos kött och dess näringsvärde och användningsområde samt om kvalitetssäkringssystemet.

Inga enskilda företag, varumärken eller produkter av ett visst ursprung nämns

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- |
| Dunajska 58 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Dunajska 58

SLO-1000 Ljubljana

Webbplats: http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/1ukrep_min.doc

Övriga upplysningar: —

Jernej KOVAČ

Vodja službe za odnose z

javnostjo in promocijo

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/27

---

Inbjudan att lämna förslag 2008 – Programmet Kultur (2007–2013)

Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

(2008/C 141/13)

Inledning

Denna inbjudan att lämna förslag bygger på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (1), nedan kallat programmet Kultur. Utförliga villkor för inbjudan att lämna förslag finns i programguiden för programmet Kultur (2007–2013) (Programme Guide for the Culture Programme (2007–2013)), som offentliggjorts på webbplatsen Europa (se punkt VIII). Programguiden utgör en fullvärdig del av denna inbjudan att lämna förslag.

I   Mål

Det övergripande målet för programmet Kultur är att stärka det kulturområde som delas av människorna i Europa och grundar sig på ett gemensamt kulturarv genom att utveckla samarbetet mellan kulturaktörer i länder som kan delta i programmet (2) och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap.

Programmet har tre särskilda mål:

| — | Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

—

Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn.

| — | Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter. |
| --- | --- |

—

Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter.

| — | Främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främja interkulturell dialog.

Programmet har ett flexibelt och ämnesövergripande tillvägagångssätt där tyngdpunkten ligger på de behov som kulturaktörerna gav uttryck för under det samråd som låg till grund för programmets utformning.

II   Programområden

Denna inbjudan att lämna förslag avser följande programområden inom programmet Kultur:

| 1. | Stöd till kulturella projekt (programområde 1)
  Kulturorganisationer kan få stöd till projekt som innebär att de samarbetar över gränserna och att de skapar och genomför kulturella och konstnärliga verksamheter.
  Huvudsyftet med detta programområde är att hjälpa organisationer från olika länder som deltar i programmet Kultur – t.ex. teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningsinstitut, universitet, kulturinstitut och myndigheter – att samarbeta så att olika sektorer kan arbeta tillsammans och nå ut kulturellt och konstnärligt över gränserna.
  Detta programområde är indelat i fyra kategorier som beskrivs nedan.
  Programområde 1.1: Fleråriga samarbetsprojekt (tre till fem år)
  Syftet med den första kategorin är att främja fleråriga gränsöverskridande kulturella kopplingar genom att uppmuntra grupper av minst sex kulturaktörer från minst sex länder som kan delta i programmet att samarbeta och verka inom en eller flera sektorer i syfte att utveckla gemensamma kulturella verksamheter under en period av tre till fem år. Bidrag till ett belopp av minst 200 000 EUR och högst 500 000 EUR per år kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. Detta bidrag är tänkt att hjälpa gruppen att inleda projektet eller utöka dess geografiska räckvidd samt att se till att projektet kan bestå även efter finansieringsperioden.
  Programområde 1.2.1: Samarbetsprojekt (högst 24 månader)
  Den andra kategorin avser insatser under högst två år som görs gemensamt av minst tre kulturaktörer, verksamma inom en eller flera sektorer, från minst tre länder som kan delta i programmet. En särskild målgrupp i detta sammanhang är insatser med syftet att undersöka möjligheterna till långsiktigt samarbete. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.
  Programområde 1.2.2: Projekt för översättning av skönlitteratur (högst 24 månader)
  Den tredje kategorin avser stöd till översättningsprojekt. Syftet med EU:s stöd till översättning av skönlitteratur är att öka kunskapen om andra européers litteratur och litterära arv genom att främja spridningen av skönlitterära verk mellan länder. Förlag kan ges anslag till översättning av skönlitterära verk från ett europeiskt språk till ett annat samt publicering av de översatta verken. Bidrag till ett belopp av mellan 2 000 EUR och 60 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.
  Programområde 1.3: Projekt för samarbete med tredjeländer (högst 24 månader)
  Syftet med den fjärde kategorin är att stödja projekt för kultursamarbete avseende kulturella utbyten mellan de länder som deltar i programmet och tredjeländer som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med EU, förutsatt att dessa avtal innehåller klausuler om kultursektorn. För varje år väljs ett eller flera tredjeländer ut. Vilket eller vilka länder som har valts ut för ett visst år anges på genomförandeorganets webbplats i god tid före sista dagen för att lämna in ansökan.
  Insatsen måste ge upphov till ett konkret inslag av internationellt samarbete. Ett samarbetsprojekt måste innefatta minst tre kulturaktörer från minst tre länder som kan delta i programmet samt kultursamarbete med minst en organisation från det utvalda tredjelandet och/eller inbegripa kulturella verksamheter som bedrivs i det utvalda tredjelandet. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och högst 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. |
| --- | --- |

1.

Stöd till kulturella projekt (programområde 1)

Kulturorganisationer kan få stöd till projekt som innebär att de samarbetar över gränserna och att de skapar och genomför kulturella och konstnärliga verksamheter.

Huvudsyftet med detta programområde är att hjälpa organisationer från olika länder som deltar i programmet Kultur – t.ex. teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningsinstitut, universitet, kulturinstitut och myndigheter – att samarbeta så att olika sektorer kan arbeta tillsammans och nå ut kulturellt och konstnärligt över gränserna.

Detta programområde är indelat i fyra kategorier som beskrivs nedan.

Programområde 1.1: Fleråriga samarbetsprojekt (tre till fem år)

Syftet med den första kategorin är att främja fleråriga gränsöverskridande kulturella kopplingar genom att uppmuntra grupper av minst sex kulturaktörer från minst sex länder som kan delta i programmet att samarbeta och verka inom en eller flera sektorer i syfte att utveckla gemensamma kulturella verksamheter under en period av tre till fem år. Bidrag till ett belopp av minst 200 000 EUR och högst 500 000 EUR per år kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. Detta bidrag är tänkt att hjälpa gruppen att inleda projektet eller utöka dess geografiska räckvidd samt att se till att projektet kan bestå även efter finansieringsperioden.

Programområde 1.2.1: Samarbetsprojekt (högst 24 månader)

Den andra kategorin avser insatser under högst två år som görs gemensamt av minst tre kulturaktörer, verksamma inom en eller flera sektorer, från minst tre länder som kan delta i programmet. En särskild målgrupp i detta sammanhang är insatser med syftet att undersöka möjligheterna till långsiktigt samarbete. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

Programområde 1.2.2: Projekt för översättning av skönlitteratur (högst 24 månader)

Den tredje kategorin avser stöd till översättningsprojekt. Syftet med EU:s stöd till översättning av skönlitteratur är att öka kunskapen om andra européers litteratur och litterära arv genom att främja spridningen av skönlitterära verk mellan länder. Förlag kan ges anslag till översättning av skönlitterära verk från ett europeiskt språk till ett annat samt publicering av de översatta verken. Bidrag till ett belopp av mellan 2 000 EUR och 60 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

Programområde 1.3: Projekt för samarbete med tredjeländer (högst 24 månader)

Syftet med den fjärde kategorin är att stödja projekt för kultursamarbete avseende kulturella utbyten mellan de länder som deltar i programmet och tredjeländer som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med EU, förutsatt att dessa avtal innehåller klausuler om kultursektorn. För varje år väljs ett eller flera tredjeländer ut. Vilket eller vilka länder som har valts ut för ett visst år anges på genomförandeorganets webbplats i god tid före sista dagen för att lämna in ansökan.

Insatsen måste ge upphov till ett konkret inslag av internationellt samarbete. Ett samarbetsprojekt måste innefatta minst tre kulturaktörer från minst tre länder som kan delta i programmet samt kultursamarbete med minst en organisation från det utvalda tredjelandet och/eller inbegripa kulturella verksamheter som bedrivs i det utvalda tredjelandet. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och högst 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 % av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

| 2. | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (programområde 2)
  Kulturorganisationer som är – eller vill vara – verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet kan få stöd avseende sina driftskostnader. Detta programområde riktar sig till organisationer som främjar en känsla av gemensamma kulturupplevelser med en verklig europeisk dimension.
  De bidrag som ges inom detta programområde avser stöd till driftskostnader med anknytning till mottagarorganisationernas permanenta verksamhet. Detta innebär en grundläggande skillnad jämfört med alla andra bidrag som kan ges inom programmets övriga programområden.
  Fyra kategorier av organisationer kan få bidrag inom detta programområde:






  a) | Ambassadörer. |
| --- | --- | --- |

2.

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (programområde 2)

Kulturorganisationer som är – eller vill vara – verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet kan få stöd avseende sina driftskostnader. Detta programområde riktar sig till organisationer som främjar en känsla av gemensamma kulturupplevelser med en verklig europeisk dimension.

De bidrag som ges inom detta programområde avser stöd till driftskostnader med anknytning till mottagarorganisationernas permanenta verksamhet. Detta innebär en grundläggande skillnad jämfört med alla andra bidrag som kan ges inom programmets övriga programområden.

Fyra kategorier av organisationer kan få bidrag inom detta programområde:

a)

Ambassadörer.

| b) | Nätverk för opinionsbildning. |
| --- | --- |

b)

Nätverk för opinionsbildning.

| c) | Festivaler. |
| --- | --- |

c)

Festivaler.

| d) | Strukturer för politiskt stöd för den kulturella agendan; här finns två underkategorier:






  i) | Plattformar för strukturerad dialog. |
| --- | --- | --- |

d)

Strukturer för politiskt stöd för den kulturella agendan; här finns två underkategorier:

i)

Plattformar för strukturerad dialog.

| ii) | Grupperingar för politisk analys. |
| --- | --- |

ii)

Grupperingar för politisk analys.

Maximibeloppet för bidraget varierar beroende på kategorin, men EU:s stöd begränsas till högst 80 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

III   Åtgärder och sökande som kan få bidrag

Programmet Kultur stöder projekt, organisationer, insatser i främjande syfte och forskning inom alla kulturens områden bortsett från det audiovisuella området, för vilket det finns ett särskilt program, nämligen MEDIA (3). Kulturaktörer, inbegripet kulturföretag, kan delta i programmet Kultur under förutsättning att de agerar ideellt på kulturområdet.

För att kunna få bidrag måste en sökande

| — | vara en offentlig (4) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn), och |
| --- | --- |

—

vara en offentlig (4) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn), och

| — | ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet. |
| --- | --- |

—

ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet.

Fysiska personer kan inte ansöka om bidrag från programmet.

IV   Länder som kan delta i programmet

De länder som kan delta i programmet är följande:

| — | EU:s medlemsstater (5), |
| --- | --- |

—

EU:s medlemsstater (5),

| — | EES (6)-länderna (Island, Liechtenstein, Norge), |
| --- | --- |

—

EES (6)-länderna (Island, Liechtenstein, Norge),

| — | EU:s kandidatländer (Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) samt Serbien. |
| --- | --- |

—

EU:s kandidatländer (Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) samt Serbien.

Det kan i framtiden bli möjligt för länderna på västra Balkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina och Montenegro) att delta i programmet, förutsatt att det upprättas samförståndsavtal om dessa länders deltagande i programmet (7).

V   Tilldelningskriterier

| 1. | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde (0–5 poäng). |
| --- | --- |

1.

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde (0–5 poäng).

| 2. | Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål (0–5 poäng). |
| --- | --- |

2.

Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål (0–5 poäng).

| 3. | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå (0–5 poäng). |
| --- | --- |

3.

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå (0–5 poäng).

| 4. | Samarbetets kvalitet (enbart för programområdena 1.1, 1.2.1 och 1.3) (0–5 poäng). |
| --- | --- |

4.

Samarbetets kvalitet (enbart för programområdena 1.1, 1.2.1 och 1.3) (0–5 poäng).

| 5. | Verksamheternas förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås (0–5 poäng). |
| --- | --- |

5.

Verksamheternas förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås (0–5 poäng).

| 6. | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat (0–5 poäng). |
| --- | --- |

6.

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat (0–5 poäng).

| 7. | Projektets långsiktiga effekter – hållbarhet (ej för programområde 1.2.2) (0–5 poäng). |
| --- | --- |

7.

Projektets långsiktiga effekter – hållbarhet (ej för programområde 1.2.2) (0–5 poäng).

| 8. | Inslaget av internationellt samarbete (enbart för programområde 1.3: Projekt för kultursamarbete med tredjeländer) (1–5 poäng). |
| --- | --- |

8.

Inslaget av internationellt samarbete (enbart för programområde 1.3: Projekt för kultursamarbete med tredjeländer) (1–5 poäng).

VI   Budget

Programmet har en sammanlagd budget på 400 miljoner EUR (8) för perioden 2007–2013. Det sammanlagda årliga anslaget, inbegripet för de insatser som inte ingår i programguiden, kan variera från år till år mellan ca 43 miljoner EUR och ca 58 miljoner EUR.

På kommissionens förslag godkänner programkommittén årsbudgetens fördelning per programområde (i linje med de ungefärliga värden som anges nedan).

Preliminär budget för 2009 avseende följande programområden:

| Programområde 1.1 | Fleråriga samarbetsprojekt | 18 200 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Programområde 1.2.1 | Samarbetsprojekt | 17 049 440 EUR |
| Programområde 1.2.2 | Projekt för översättning av skönlitteratur | 2 000 000 EUR |
| Programområde 1.3 | Projekt för samarbete med tredjeländer | 1 024 000 EUR |
| Programområde 2 | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 7 100 000 EUR |

Programområde 1.1

Fleråriga samarbetsprojekt

18 200 000 EUR

Programområde 1.2.1

Samarbetsprojekt

17 049 440 EUR

Programområde 1.2.2

Projekt för översättning av skönlitteratur

2 000 000 EUR

Programområde 1.3

Projekt för samarbete med tredjeländer

1 024 000 EUR

Programområde 2

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

7 100 000 EUR

VII   Sista dag för att lämna in ansökan

| Programområde | Sista dag för att lämna in ansökan |
| --- | --- |
| Programområde 1 | Stöd till kulturella projekt | |
| Programområde 1.1 | Fleråriga samarbetsprojekt | 1 oktober 2008 |
| Programområde 1.2.1 | Samarbetsprojekt | 1 oktober 2008 |
| Programområde 1.2.2 | Projekt för översättning av skönlitteratur | 1 februari 2009 |
| Programområde 1.3 | Projekt för kultursamarbete med tredjeländer | 1 maj 2009 |
| Programområde 2 | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 1 november 2008 |

Programområde

Sista dag för att lämna in ansökan

Programområde 1

Stöd till kulturella projekt

Programområde 1.1

Fleråriga samarbetsprojekt

1 oktober 2008

Programområde 1.2.1

Samarbetsprojekt

1 oktober 2008

Programområde 1.2.2

Projekt för översättning av skönlitteratur

1 februari 2009

Programområde 1.3

Projekt för kultursamarbete med tredjeländer

1 maj 2009

Programområde 2

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

1 november 2008

Det beviljas ingen förlängning om sista dagen för att lämna in ansökan infaller under ett veckoslut eller på en allmän helgdag i sökandens land. Detta måste de sökande beakta när de planerar inlämnandet av sin ansökan.

Sista dag för att lämna in ansökan under kommande år inom ramen för programmet Kultur infaller på samma datum, i enlighet med vad som anges i programguiden.

VIII   Ytterligare information

Utförliga ansökningsvillkor anges i programguiden för programmet Kultur, som finns på följande webbplatser:

| | Generaldirektoratet för utbildning och kultur:
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generaldirektoratet för utbildning och kultur:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006.

(2)  Se punkt IV.

(3)  http://eacea.eu.europa.eu/media/index_en.htm

(4)  En organisation betraktas som offentlig om någon del av dess kostnader automatiskt finansieras av en offentlig budget på central, regional eller lokal nivå – dvs. kostnaderna i fråga finansieras med offentliga medel som kommer från beskattning eller genom i lag reglerade böter eller avgifter utan att det först krävs en ansökningsprocess genom vilken organisationen skulle kunna bli utan finansieringen. Organisationer som för sin fortlevnad är beroende av offentlig finansiering och som får bidrag år efter år, men för vilka det finns åtminstone en teoretisk möjlighet att de inte skulle få pengar ett visst år, anses vara privata organisationer.

(5)  De 27 EU-medlemsstaterna: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Förenade kungariket, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Republiken Tjeckien, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tyskland, Ungern och Österrike.

(6)  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

(7)  Ytterligare information om utvecklingen när det gäller dessa tredjeländer kommer att tillkännages på genomförandeorganets webbplats: http://eacea.ec.europa.eu

(8)  De länder som kan delta i programmet trots att de inte är EU-medlemsstater bidrar också till dess budget.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5208 – Bilfinger Berger/M+W Zander FM)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 141/14)

1.

Kommissionen mottog den 28 maj 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bilfinger Berger AG (Bilfinger Berger, Tyskland) genom sitt dotterbolag Bilfinger Berger Facility Services GmbH, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget M+W Zander D.I.B. Facility Management GmbH (M+W Zander FM, Tyskland) genom förvärv av aktier.

2.

| — | Bilfinger Berger: Byggnads- och anläggningsverksamhet, byggnadsverksamhet – även under jord – i Tyskland och utomlands, modeller och tjänster för driftprov i den privata sektorn (särskilt tjänster för industri, kraftverk och fastigheter, såsom anläggningsförvaltning), |
| --- | --- |

—

Bilfinger Berger: Byggnads- och anläggningsverksamhet, byggnadsverksamhet – även under jord – i Tyskland och utomlands, modeller och tjänster för driftprov i den privata sektorn (särskilt tjänster för industri, kraftverk och fastigheter, såsom anläggningsförvaltning),

| — | M+W Zander FM: Anläggningsförvaltningstjänster. |
| --- | --- |

—

M+W Zander FM: Anläggningsförvaltningstjänster.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5208 – Bilfinger Berger/M+W Zander FM, till

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

2

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 7.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/33

---

Meddelande – Geografiska beteckningar från Republiken Korea

(2008/C 141/15)

Inom ramen för de pågående förhandlingarna för att ingå ett frihandelsavtal med Republiken Korea övervägs det att inom Europeiska gemenskapen skydda som geografiska beteckningar de beteckningar som anges nedan och som i Republiken Korea är registrerade i ”Agricultural Products Quality Control Act”. När det gäller de produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1) övervägs skydd genom registrering enligt artikel 7 i den förordningen.

Kommissionen uppmanar medlemsstater, tredjeländer eller de fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse och som är etablerade eller bosatta i en medlemsstat eller tredjeland att framställa invändningar mot ett sådant skydd genom att inge en vederbörligen underbyggd skrivelse.

Eventuella invändningar ska skickas till Europeiska kommissionen senast två månader efter detta offentliggörande.

De invändningar som har kommit in till kommissionen får endast tas upp till prövning om de visar att skyddet av den föreslagna beteckningen skulle

| 1. | för produkter som omfattas av förordning (EG) nr 510/2006






  a) | komma i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung (artikel 3.2 i förordning (EG) nr 510/2006), |
| --- | --- | --- |

1.

för produkter som omfattas av förordning (EG) nr 510/2006

a)

komma i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung (artikel 3.2 i förordning (EG) nr 510/2006),

| b) | innebära att namnet helt eller delvis är homonymt med en beteckning som redan har registrerats enligt förordning (EG) nr 510/2006 och ge upphov till de situationer som anges i artikel 3.3. i den förordningen, |
| --- | --- |

b)

innebära att namnet helt eller delvis är homonymt med en beteckning som redan har registrerats enligt förordning (EG) nr 510/2006 och ge upphov till de situationer som anges i artikel 3.3. i den förordningen,

| c) | kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts (artikel 3.4 i förordning (EG) nr 510/2006), |
| --- | --- |

c)

kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts (artikel 3.4 i förordning (EG) nr 510/2006),

| d) | äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande (artikel 7.3 c i förordning (EG) nr 510/2006), |
| --- | --- |

d)

äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande (artikel 7.3 c i förordning (EG) nr 510/2006),

| e) | eller om invändningarna leder till slutsatsen att den beteckning som ansökan om registrering gäller är generisk enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 510/2006, |
| --- | --- |

e)

eller om invändningarna leder till slutsatsen att den beteckning som ansökan om registrering gäller är generisk enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 510/2006,

| 2. | för produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (2),






  a) | vara helt eller delvis homonym med en beteckning som redan har registrerats enligt förordning (EG) nr 110/2008 och ge upphov till de situationer som anges i artikel 19 i förordning (EG) nr 110/2008, |
| --- | --- | --- |

2.

för produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (2),

a)

vara helt eller delvis homonym med en beteckning som redan har registrerats enligt förordning (EG) nr 110/2008 och ge upphov till de situationer som anges i artikel 19 i förordning (EG) nr 110/2008,

| b) | kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts (artikel 23.3 i förordning (EG) nr 110/2008), |
| --- | --- |

b)

kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts (artikel 23.3 i förordning (EG) nr 110/2008),

| c) | eller om invändningarna leder till slutsatsen att den beteckning som ansökan om registrering gäller är generisk enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 110/2008. |
| --- | --- |

c)

eller om invändningarna leder till slutsatsen att den beteckning som ansökan om registrering gäller är generisk enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 110/2008.

De kriterier som avses ovan ska bedömas med avseende på förhållandena inom gemenskapen, vilket när det gäller immateriella rättigheter endast avser det eller de territorier där nämnda rättigheter är skyddade.

Invändningarna ska sändas till följande e-postadress: AGRI-A2@ec.europa.eu

Detta meddelande påverkar inte möjligheten att ansöka om registrering av beteckningarna från Republiken Korea i enlighet med artikel 5.9 i förordning (EG) nr 510/2006 eller artikel 17.3 i förordning (EG) nr 110/2008.

Förteckning över geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3)

Anmärkning: J: Jordbruksprodukt, B: Bearbetad produkt, V: Vin, S: Spritdrycker, A: Animalisk produkt, S: Skogsprodukt.

1.   Jordbruks- och animalieprodukter

| Nr (4) | Produkt (5) | Registrerad beteckning (6) | Not (7) | Motsvarar möjligen varumärkesklass (8) | Kommentarer (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Green Tea | Boseong Green Tea | B | 30 | |
| 2 | Green Tea | Hadong Green Tea | B | 30 | |
| 3 | Wine | Gochang Black Raspberry Wine | V | 33 | ”Fruktvin” som omfattas av förordning (EG) nr 510/2006 |
| 4 | Garlic | Seosan Garlic | J | 31 | |
| 5 | Red Pepper Powder | Yeongyang Red Pepper Powder | B | 30 | |
| 6 | Garlic | Uiseong Garlic | J | 31 | |
| 7 | Red Pepper | Goesan Red Pepper Dried | J | 30 | |
| 8 | Kochujang | Sunchang Traditional Kochujang | B | 30 | Chilipepparpasta |
| 9 | Red Pepper Powder | Goesan Red Pepper Powder | B | 30 | |
| 10 | Melon | Seongju Chamoe | J | 31 | |
| 11 | Cabbage | Haenam Winter Baechu | J | 31 | |
| 12 | Rice | Icheon Rice | J | 30 | |
| 13 | Rice | Chorwon Rice | J | 30 | |
| 14 | Citron | Goheung Yuja | J | 31 | |
| 15 | Waxy Corn | Hongcheon Waxy Corn | J | 31 | |
| 16 | Mugwort | Ganghwa Mugwort | J | 31 | |
| 17 | Beef | Hoengseong Hanwoo Beef | A | 29 | |
| 18 | Pork | Jeju Pork | A | 29 | |
| 19 | Red Ginseng | Korean Red Ginseng | B | 31 | |
| 20 | White Ginseng | Korean White Ginseng | B | 31 | |
| 21 | Taekuk Ginseng | Korean Taekuk Ginseng | B | 31 | |
| 23 | Apple | Chungju Apple | J | 31 | |
| 24 | Apple | Miryang Eoreumglol Apple | J | 31 | |
| 26 | Spirits | Jindo Hongju | S | 33 | |
| 27 | Milk Vetch | Jeongseon Hwanggi | J | 29 | |
| 28 | Garlic | Namhae Garlic | J | 31 | |
| 29 | Garlic | Danyang Garlic | J | 31 | |
| 30 | Onion | Changnyeong Onion | J | 31 | |
| 31 | Onion | Muan Onion | J | 31 | |
| 32 | Rice | Yeoju Rice | J | 30 | |
| 33 | White Lotus Tea | Muan White Lotus Tea | B | 30 | |
| 34 | Apple | Cheongsong Apple | J | 31 | |
| 35 | Black Raspberry | Gochang BlackRaspberry | J | 31 | |
| 36 | Apricot | Gwangyang Maesil | J | 31 | |
| 37 | Waxy Corn | Jeongseon Waxy Corn | J | 31 | |
| 38 | Angelica Gigas Nakai | Chinbu Dangui | J | 31 | Växt |
| 39 | Fresh Ginseng | Korean Fresh Ginseng | J | 31 | |
| 40 | Red Pepper | Cheongyang Hot Pepper | J | 31 | |
| 41 | Red Pepper Powder | Cheongyang Powdered Hot Pepper | B | 31 | |
| 42 | Sweet Potato | Haenam Sweet Potato | J | 31 | |
| 43 | Fig | Yeongam Fig | J | 31 | |
| 44 | Sweet Potato | Yeoju Sweet potato | J | 31 | |

Nr (4)

Produkt (5)

Registrerad beteckning (6)

Not (7)

Motsvarar möjligen varumärkesklass (8)

Kommentarer (9)

1

Green Tea

Boseong Green Tea

Image 1

B

30

2

Green Tea

Hadong Green Tea

Image 2

B

30

3

Wine

Gochang Black Raspberry Wine

Image 3

V

33

”Fruktvin” som omfattas av förordning (EG) nr 510/2006

4

Garlic

Seosan Garlic

Image 4

J

31

5

Red Pepper Powder

Yeongyang Red Pepper Powder

Image 5

B

30

6

Garlic

Uiseong Garlic

Image 6

J

31

7

Red Pepper

Goesan Red Pepper Dried

Image 7

J

30

8

Kochujang

Sunchang Traditional Kochujang

Image 8

B

30

Chilipepparpasta

9

Red Pepper Powder

Goesan Red Pepper Powder

Image 9

B

30

10

Melon

Seongju Chamoe

Image 10

J

31

11

Cabbage

Haenam Winter Baechu

Image 11

J

31

12

Rice

Icheon Rice

Image 12

J

30

13

Rice

Chorwon Rice

Image 13

J

30

14

Citron

Goheung Yuja

Image 14

J

31

15

Waxy Corn

Hongcheon Waxy Corn

Image 15

J

31

16

Mugwort

Ganghwa Mugwort

Image 16

J

31

17

Beef

Hoengseong Hanwoo Beef

Image 17

A

29

18

Pork

Jeju Pork

Image 18

A

29

19

Red Ginseng

Korean Red Ginseng

Image 19

B

31

20

White Ginseng

Korean White Ginseng

Image 20

B

31

21

Taekuk Ginseng

Korean Taekuk Ginseng

Image 21

B

31

23

Apple

Chungju Apple

Image 22

J

31

24

Apple

Miryang Eoreumglol Apple

Image 23

J

31

26

Spirits

Jindo Hongju

Image 24

S

33

27

Milk Vetch

Jeongseon Hwanggi

Image 25

J

29

28

Garlic

Namhae Garlic

Image 26

J

31

29

Garlic

Danyang Garlic

Image 27

J

31

30

Onion

Changnyeong Onion

Image 28

J

31

31

Onion

Muan Onion

Image 29

J

31

32

Rice

Yeoju Rice

Image 30

J

30

33

White Lotus Tea

Muan White Lotus Tea

Image 31

B

30

34

Apple

Cheongsong Apple

Image 32

J

31

35

Black Raspberry

Gochang BlackRaspberry

Image 33

J

31

36

Apricot

Gwangyang Maesil

Image 34

J

31

37

Waxy Corn

Jeongseon Waxy Corn

Image 35

J

31

38

Angelica Gigas Nakai

Chinbu Dangui

Image 36

J

31

Växt

39

Fresh Ginseng

Korean Fresh Ginseng

Image 37

J

31

40

Red Pepper

Cheongyang Hot Pepper

Image 38

J

31

41

Red Pepper Powder

Cheongyang Powdered Hot Pepper

Image 39

B

31

42

Sweet Potato

Haenam Sweet Potato

Image 40

J

31

43

Fig

Yeongam Fig

Image 41

J

31

44

Sweet Potato

Yeoju Sweet potato

Image 42

J

31

2.   Skogsprodukter

| Nr (10) | Produkt (11) | Registrerad beteckning (12) | Not (13) | Motsvarar möjligen varumärkesklass (14) | Kommentarer (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pine-mushroom | Yangyang Pine-mushroom | S | 31 | |
| 2 | Oak-mushroom | Jangheung Oak-mushroom | S | 31 | |
| 3 | Persimmon Dried | Sancheong Persimmon Dried | S | 29 | |
| 4 | Chestnut | Jeongan Chestnut | S | 31 | |
| 5 | Wild Vegetable | Ulleungdo Samnamul | S | 31 | |
| 6 | Golden rod | Ulleungdo Miyeokchwi | S | 31 | |
| 7 | Fern | Ulleungdo Chamgobi | S | 31 | |
| 8 | Wild Vegetable | Ulleungdo Bujigaengi | S | 31 | |
| 9 | Jujube(Date) | Gyeongsan Jujube | S | 31 | |
| 10 | Pine-mushroom | Bonghwa Pine-mushroom | S | 31 | |
| 11 | Gugija | Cheongyang Gugija | S | 31 | Friväxande bergsväxt |
| 12 | Persimmon Dried | Sangju Persimmon Dried | S | 29 | |
| 13 | Fern | Namhae ChangSun Fern | S | 31 | |
| 14 | Pine-mushroom | Yeongdeok Pine-mushroom | S | 31 | |

Nr (10)

Produkt (11)

Registrerad beteckning (12)

Not (13)

Motsvarar möjligen varumärkesklass (14)

Kommentarer (15)

1

Pine-mushroom

Yangyang Pine-mushroom

Image 43

S

31

2

Oak-mushroom

Jangheung Oak-mushroom

Image 44

S

31

3

Persimmon Dried

Sancheong Persimmon Dried

Image 45

S

29

4

Chestnut

Jeongan Chestnut

Image 46

S

31

5

Wild Vegetable

Ulleungdo Samnamul

Image 47

S

31

6

Golden rod

Ulleungdo Miyeokchwi

Image 48

S

31

7

Fern

Ulleungdo Chamgobi

Image 49

S

31

8

Wild Vegetable

Ulleungdo Bujigaengi

Image 50

S

31

9

Jujube(Date)

Gyeongsan Jujube

Image 51

S

31

10

Pine-mushroom

Bonghwa Pine-mushroom

Image 52

S

31

11

Gugija

Cheongyang Gugija

Image 53

S

31

Friväxande bergsväxt

12

Persimmon Dried

Sangju Persimmon Dried

Image 54

S

29

13

Fern

Namhae ChangSun Fern

Image 55

S

31

14

Pine-mushroom

Yeongdeok Pine-mushroom

Image 56

S

31

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

(3)  Den lista som tillhandahållits av myndigheterna i Republiken Korea inom ramen för de pågående förhandlingarna för att ingå ett frihandelsavtal. Utdrag ur Koreas register över geografiska beteckningar enligt ”Agricultural Products Quality Control Act” nr 7675 av den 4 augusti 2005.

(4)  Kolumn ”Nr” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(5)  Kolumn ”Produkt” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(6)  Kolumn ”Registrerad beteckning” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(7)  Kolumn ”Not” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(8)  Kolumn ”Motsvarar möjligen varumärkesklass” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea. Endast för information. Baserad på Niceöverenskommelsen om internationell klassificering av varor och tjänster vid registrering av varumärken.

(9)  Kolumn ”Kommentarer” har inte angivits av myndigheterna i Republiken Korea. Endast för information.

(10)  Kolumn ”Nr” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(11)  Kolumn ”Produkt” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(12)  Kolumn ”Registrerad beteckning” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(13)  Kolumn ”Not” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea.

(14)  Kolumn ”Motsvarar möjligen varumärkesklass” så som angivits av myndigheterna i Republiken Korea. Endast för information. Baserad på Niceöverenskommelsen om internationell klassificering av varor och tjänster vid registrering av varumärken.

(15)  Kolumn ”Kommentarer” har inte angivits av myndigheterna i Republiken Korea. Endast för information.

---