# Euroopa Liidu C 133/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 133 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide30. mai 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 133

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide30. mai 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 133/01 | Euroopa ühenduste kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 133/01

Euroopa ühenduste kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 30.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 133/1

---

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI SELGITAVAD MÄRKUSED

(2008/C 133/01)

Avaldatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 9 punktis 1 määratletud menetlusele tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta
   (1)

SISUKORD

Eessõna

| A. | Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid |
| --- | --- |

A.

| C. | Nomenklatuuri ja tollimaksude suhtes kohaldatavad üldreeglid |
| --- | --- |

C.

I jaotis

Elusloomad ja loomsed tooted

| 1. | Elusloomad |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liha ja söödav rups |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud |
| --- | --- |

3.

| 4. | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mujal nimetamata loomsed tooted |
| --- | --- |

5.

II jaotis

Taimsed tooted

| 6. | Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal |
| --- | --- |

6.

| 7. | Köögivili ning söödavad juured ja mugulad |
| --- | --- |

7.

| 8. | Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kohv, tee, mate ja vürtsid |
| --- | --- |

9.

| 10. | Teravili |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt |
| --- | --- |

12.

| 13. | Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid |
| --- | --- |

13.

| 14. | Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted |
| --- | --- |

14.

III jaotis

Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad

| 15. | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad |
| --- | --- |

15.

IV jaotis

Valmistoidukaubad; joogid, alkohol ja äädikas; tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad

| 16. | Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| --- | --- |

16.

| 17. | Suhkur ja suhkrukondiitritooted |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kakao ja kakaotooted |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest |
| --- | --- |

20.

| 21. | Mitmesugused toiduvalmistised |
| --- | --- |

21.

| 22. | Joogid, alkohol ja äädikas |
| --- | --- |

22.

| 23. | Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasöödad |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad |
| --- | --- |

24.

V jaotis

Mineraalsed tooted

| 25. | Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement |
| --- | --- |

25.

| 26. | Maagid, räbu ja tuhk |
| --- | --- |

26.

| 27. | Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad |
| --- | --- |

27.

VI jaotis

Keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tooted

| 28. | Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid |
| --- | --- |

28.

| 29. | Orgaanilised kemikaalid |
| --- | --- |

29.

| 30. | Farmaatsiatooted |
| --- | --- |

30.

| 31. | Väetised |
| --- | --- |

31.

| 32. | Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint |
| --- | --- |

32.

| 33. | Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid |
| --- | --- |

33.

| 34. | Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad ja vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud |
| --- | --- |

34.

| 35. | Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid |
| --- | --- |

35.

| 36. | Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised |
| --- | --- |

36.

| 37. | Foto- ja kinokaubad |
| --- | --- |

37.

| 38. | Mitmesugused keemiatooted |
| --- | --- |

38.

VII jaotis

Plastid ja plasttooted; kautšuk ja kummitooted

| 39. | Plastid ja plasttooted |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kautšuk ja kummitooted |
| --- | --- |

40.

VIII jaotis

Toornahad, nahk, karusnahk ja tooted nendest; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v. a jämesiidist)

| 41. | Toornahad (v. a karusnahad) ja nahk |
| --- | --- |

41.

| 42. | Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v. a jämesiidist) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Karusnahk, tehiskarusnahk ja nendest valmistatud tooted |
| --- | --- |

43.

IX jaotis

Puit ja puittooted; puusüsi; kork ja korgist tooted; õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised

| 44. | Puit ja puittooted; puusüsi |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kork ja korgist tooted |
| --- | --- |

45.

| 46. | Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised |
| --- | --- |

46.

X jaotis

Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid; paber ja papp ning tooted nendest

| 47. | Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted |
| --- | --- |

48.

| 49. | Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised |
| --- | --- |

49.

XI jaotis

Tekstiil ja tekstiiltooted

| 50. | Siid |
| --- | --- |

50.

| 51. | Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie |
| --- | --- |

51.

| 52. | Puuvill |
| --- | --- |

52.

| 53. | Muud taimsed tekstiilkiud, paberlõng ja paberlõngast riie |
| --- | --- |

53.

| 54. | Keemilised filamentkiud; keemiliste tekstiilmaterjalide ribad jms vormid |
| --- | --- |

54.

| 55. | Keemilised staapelkiud |
| --- | --- |

55.

| 56. | Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted |
| --- | --- |

57.

| 58. | Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; posamendid; tikandid |
| --- | --- |

58.

| 59. | Impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie; tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks |
| --- | --- |

59.

| 60. | Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad) |
| --- | --- |

60.

| 61. | Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted) |
| --- | --- |

61.

| 62. | Rõivad ning rõivamanused, v. a silmkoelised või heegeldatud |
| --- | --- |

62.

| 63. | Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud |
| --- | --- |

63.

XII jaotis

Jalatsid, peakatted, vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid; piitsad, ratsapiitsad ja nende osad; töödeldud suled ja sulgedest tooted; tehislilled; tooted juustest

| 64. | Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad |
| --- | --- |

64.

| 65. | Peakatted ja nende osad |
| --- | --- |

65.

| 66. | Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad |
| --- | --- |

66.

| 67. | Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest |
| --- | --- |

67.

XIII jaotis

Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted; keraamikatooted; klaas ja klaastooted

| 68. | Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted |
| --- | --- |

68.

| 69. | Keraamikatooted |
| --- | --- |

69.

| 70. | Klaas ja klaastooted |
| --- | --- |

70.

XIV jaotis

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid

| 71. | Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid |
| --- | --- |

71.

XV jaotis

Mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted

| 72. | Raud ja teras |
| --- | --- |

72.

| 73. | Raud- ja terastooted |
| --- | --- |

73.

| 74. | Vask ja vasktooted |
| --- | --- |

74.

| 75. | Nikkel ja nikkeltooted |
| --- | --- |

75.

| 76. | Alumiinium ja alumiiniumtooted |
| --- | --- |

76.

| 77. | (Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis) |
| --- | --- |

77.

| 78. | Plii ja pliitooted |
| --- | --- |

78.

| 81. | Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest |
| --- | --- |

81.

| 82. | Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad |
| --- | --- |

82.

| 83. | Mitmesugused mitteväärismetallist tooted |
| --- | --- |

83.

XVI jaotis

Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud

| 84. | Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad |
| --- | --- |

84.

| 85. | Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

85.

XVII jaotis

Sõidukid, õhusõidukid, veesõidukid ja muud transpordivahendid

| 86. | Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorradldusseadmed |
| --- | --- |

86.

| 87. | Sõidukid, v. a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

87.

| 88. | Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad |
| --- | --- |

88.

| 89. | Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid |
| --- | --- |

89.

XVIII jaotis

Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; kellad; muusikariistad; nende osad ja tarvikud

| 90. | Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

90.

| 91. | Kellad ja nende osad |
| --- | --- |

91.

| 92. | Muusikariistad; nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

92.

XIX jaotis

Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

| 93. | Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

93.

XX jaotis

Mitmesugused tööstustooted

| 94. | Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised |
| --- | --- |

94.

| 95. | Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud |
| --- | --- |

95.

| 96. | Mitmesugused tööstustooted |
| --- | --- |

96.

XXI jaotis

Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed

| 97. | Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed |
| --- | --- |

97.

EESSÕNA

Nõukogu 23. juuli 1987 määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku (2) kohta kehtestati nomenklatuur, mida tuntakse kombineeritud nomenklatuurina või lühendatult KN-na ja mille aluseks on rahvusvaheline konventsioon kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (3) kohta, mida tuntakse ka kui harmoneeritud süsteemi või lühendatult HS-i.

HS-le on täiendavalt lisatud selgitavad märkused (HSEN). Inglis- ja prantsuskeelset versiooni avaldab ja ajakohastab:

| MAAILMA TOLLIORGANISATSIOON (WCO) |
| --- |
| Tollikoostöö Nõukogu (CCC) |
| 30, rue du Marché, |
| B-1210 Brüssel. |

MAAILMA TOLLIORGANISATSIOON (WCO)

Tollikoostöö Nõukogu (CCC)

30, rue du Marché,

B-1210 Brüssel.

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teise alapunkti ja artikli 10 kohaselt võtab komisjon vastu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused (CNEN) pärast arutelu Tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri sektsioonis. Kuigi kombineeritud nomenklatuuri selgitavates märkustes võidakse viidata harmoneeritud süsteemi selgitavatele märkustele, ei asenda need viimaseid, vaid kombineeritud nomenklatuuri märkusi tuleb lugeda harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste täienduseks ja kasutada koos nendega.

Kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste käesolev versioon hõlmab ja vajadusel asendab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuni 11. aprill 2008 (4) avaldatud selgitavad märkused. Pärast seda kuupäeva Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused jäävad jõusse ja lisatakse kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste uude redaktsiooni.

Rubriikide ja alamrubriikide CN-koodid, millele viidatakse, on komisjoni määruse (EÜ) nr 1214/2007 (5) järgsed 2008. aasta kombineeritud nomenklatuuri koodid.

A. Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid

| Üldreegel 5 b | Pakendid, mida tavaliselt kasutatakse jookide, džemmide, sinepi, maitseainete jne turustamiseks, tuleb klassifitseerida nii nagu neis sisalduvad kaubad, isegi kui need ilmselt sobivad mitmekordseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

Üldreegel 5 b

Pakendid, mida tavaliselt kasutatakse jookide, džemmide, sinepi, maitseainete jne turustamiseks, tuleb klassifitseerida nii nagu neis sisalduvad kaubad, isegi kui need ilmselt sobivad mitmekordseks kasutamiseks.

C. Nii nomenklatuuri kui ka tollimaksude kohta kohaldatavad üldreeglid

| Üldreegel 3 | 1. | „Tööpäevad” nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (6) artikli 18 punktide 1 ja 2 mõistes, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 82/97, (7) on kõik päevad peale laupäevade ja pühapäevade ning Euroopa Komisjoni Brüsselis teenistuste vabade päevade. |
| --- | --- | --- |

Üldreegel 3

1.

„Tööpäevad” nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (6) artikli 18 punktide 1 ja 2 mõistes, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 82/97, (7) on kõik päevad peale laupäevade ja pühapäevade ning Euroopa Komisjoni Brüsselis teenistuste vabade päevade.

| 2. | Kui eelpool nimetatud määruse artikli 18 punktis 1 osundatud valuutakurssi, mida kasutatakse euro konverteerimisel omavaluutadeks, ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas mingi kuu eelviimasel tööpäeval või enne mingi kuu 15. päeva eelviimasel tööpäeval, tuleb kasutada vahetuskurssi, mis on viimasena avaldatud enne kõnealuse kuu eelviimast tööpäeva või 15. kuupäeva eelviimast tööpäeva. |
| --- | --- |

2.

Kui eelpool nimetatud määruse artikli 18 punktis 1 osundatud valuutakurssi, mida kasutatakse euro konverteerimisel omavaluutadeks, ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas mingi kuu eelviimasel tööpäeval või enne mingi kuu 15. päeva eelviimasel tööpäeval, tuleb kasutada vahetuskurssi, mis on viimasena avaldatud enne kõnealuse kuu eelviimast tööpäeva või 15. kuupäeva eelviimast tööpäeva.

I JAOTIS

ELUSLOOMAD JA LOOMSED TOOTED

GRUPP 1

ELUSLOOMAD

| 0101 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid |
| --- | --- |
| 0101 90 11 ja 0101 90 19 | Hobused

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ulukhobused, nagu prževalski hobune või tarpan (mongoolia hobune). Sebrad (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga jne) klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 0106 19 90, kuigi nad kuuluvad hobuslaste sugukonda.
  Mära ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 90. |
| 0101 90 30 | Eeslid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii kodustatud kui ka kodustamata eeslid. Viimaste hulka kuuluvad ka eeslikud, nagu näiteks mongoolia džigetai, tiibeti kiang, onager ning kulaan (liigi Equus hemionus alamliigid: E.h.hemionus, E.h.kiang, E.h.onager, E.h.kulan).
  Märaeesli ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 90. |
| 0101 90 90 | Muulad ja hobueeslid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0101 viimases lõigus kirjeldatud loomad. |
| 0102 | Elusveised |
| 0102 90 05 kuni 0102 90 79 | Koduveised

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik kodustatud veislaseliigid (sh pühvlid) perekondadest Bos ja Bubalus, sõltumata nende kasutusalast (piimakarjakasvatus, tõuaretus, nuumamine, lihaloomakasvatus jms). Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tõupuhtad aretusloomad (alamrubriigid 0102 10 10–0102 10 90).
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktides 1, 2 ja 7 kirjeldatud loomad. |
| 0102 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik kodustamata veislaseliigid (sh pühvlid). Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktides 3, 4, 5, 6 kirjeldatud loomad ja muskusveis (Ovibos moschatus).
  Jakkidel ja piisonitel on 14 roidepaari, kuna aga kõikidel teistel veislaseliikidel (sh pärisveislased) on üksnes 13 roidepaari. |
| 0103 | Elussead |
| 0103 91 90 | Muud

  Kodustamata elussigade hulka kuuluvad:






  1. | metssiga (Sus scrofa); |

0101

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid

0101 90 11 ja 0101 90 19

Hobused

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ulukhobused, nagu prževalski hobune või tarpan (mongoolia hobune). Sebrad (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga jne) klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 0106 19 90, kuigi nad kuuluvad hobuslaste sugukonda.

Mära ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 90.

0101 90 30

Eeslid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii kodustatud kui ka kodustamata eeslid. Viimaste hulka kuuluvad ka eeslikud, nagu näiteks mongoolia džigetai, tiibeti kiang, onager ning kulaan (liigi Equus hemionus alamliigid: E.h.hemionus, E.h.kiang, E.h.onager, E.h.kulan).

Märaeesli ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 90.

0101 90 90

Muulad ja hobueeslid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0101 viimases lõigus kirjeldatud loomad.

0102

Elusveised

0102 90 05 kuni 0102 90 79

Koduveised

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik kodustatud veislaseliigid (sh pühvlid) perekondadest Bos ja Bubalus, sõltumata nende kasutusalast (piimakarjakasvatus, tõuaretus, nuumamine, lihaloomakasvatus jms). Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tõupuhtad aretusloomad (alamrubriigid 0102 10 10–0102 10 90).

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktides 1, 2 ja 7 kirjeldatud loomad.

0102 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik kodustamata veislaseliigid (sh pühvlid). Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktides 3, 4, 5, 6 kirjeldatud loomad ja muskusveis (Ovibos moschatus).

Jakkidel ja piisonitel on 14 roidepaari, kuna aga kõikidel teistel veislaseliikidel (sh pärisveislased) on üksnes 13 roidepaari.

0103

Elussead

0103 91 90

Muud

Kodustamata elussigade hulka kuuluvad:

1.

metssiga (Sus scrofa);

| 2. | tüügassiga (Phacochoerus aethiopicus), jõesiga (Potamochoerus porcus) ja laanesiga (Hylochoerus meinertzhagen); |
| --- | --- |

2.

tüügassiga (Phacochoerus aethiopicus), jõesiga (Potamochoerus porcus) ja laanesiga (Hylochoerus meinertzhagen);

| 3. | babirussa e hirvsiga (Babyrousa babyrussa); |
| --- | --- |

3.

babirussa e hirvsiga (Babyrousa babyrussa);

| 4. | pekaari e nabasiga (Dicotyles tajacu). |
| --- | --- |

4.

pekaari e nabasiga (Dicotyles tajacu).

0103 92 90

Muud

Vaata alamrubriigi 0103 91 90 selgitavad märkused.

0104

Eluslambad ja -kitsed

0104 10 10 kuni 0104 10 80

Lambad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kodulammas (Ovis aries), erinevad mufloni vormid, nagu euroopa muflon (Ovis musimon), lumelammas e pakssarv (Ovis canadensis), aasia (küprose) muflon (e urial) (Ovis orientalis), mägilammas (Ovis ammon) ning lakklammas (Ammotragus lervia).

0104 20 10 ja 0104 20 90

Kitsed

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kodukitsed, alpi kaljukits (Capra ibex) ja pulstikkits (Capra aegagrus e Capra hircus).

Alljärgnevad loomad ei kuulu siiski nendesse alamrubriikidesse, vaid nad klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 90: muskushirv (Moschus moschiferus), vesihirvik (Hyemoschus aquaticus) ja kantšilid (Tragulus), kes ei kuulu kitsede hulka. Nendesse alamrubriikidesse ei arvata ka loomi, kes kuuluvad kitsantiloopide (Rupicaprini) hulka (nt himaalaja taar (Hemitragus jemlahicus), mägikits jne).

0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad

Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes rubriigi pealkirjas nimetatud eluskodulinnud (liigi Gallus domesticus kanade hulka kuuluvad ka kanapojad ja kohikuked e kabunid), keda kasvatatakse munade, liha, sulgede pärast või muuks otstarbeks (nt puuris, parkides või järvedel pidamiseks).

Metslinnud, nt metskalkunid (Meleagris gallopavo) klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 39 90, isegi kui neid peetakse ja tapetakse nagu käesoleva rubriigi kodulinde.

Kodutuvid klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 39 10.

0106

Muud elusloomad

0106 19 10

Koduküülikud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes koduküülikud, keda peetakse kas nende liha või karusnaha pärast (nt angoora küülik) või muuks otstarbeks.

0106 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik elusimetajad, v.a kodustatud või kodustamata hobused, eeslid, muulad ja hobueeslid (rubriik 0101), veised (rubriik 0102), sead (rubriik 0103) lambad ja kitsed (rubriik 0104), esikloomalised (alamrubriik 0106 11 00), vaalad, delfiinid, pringlid, lamantiinid ja dugongid (alamrubriik 0106 12 00) ning koduküülikud (alamrubriik 0106 19 10).

Sellesse alamrubriiki kuuluvad imetajad on näiteks:

| 1. | ulukküülikud (Oryctolagus cuniculus) ja jänesed; |
| --- | --- |

1.

ulukküülikud (Oryctolagus cuniculus) ja jänesed;

| 2. | punahirv, kabehirv (Cervus dama), metskits e kaber (kabris) (Capreolus capreolus), mägikits (Rupicapra rupicapra), põder (Alces alces), hirvantiloobid (Taurotragus), kitsantiloobid (goral (Naemorhedus goral), taar või harksarvik) ja pärisantiloobid; |
| --- | --- |

2.

punahirv, kabehirv (Cervus dama), metskits e kaber (kabris) (Capreolus capreolus), mägikits (Rupicapra rupicapra), põder (Alces alces), hirvantiloobid (Taurotragus), kitsantiloobid (goral (Naemorhedus goral), taar või harksarvik) ja pärisantiloobid;

| 3. | lõvid, tiigrid, karud, ninasarvikud, jõehobud, elevandid, kaelkirjakud, okaapid, kängurud, sebrad jne; |
| --- | --- |

3.

lõvid, tiigrid, karud, ninasarvikud, jõehobud, elevandid, kaelkirjakud, okaapid, kängurud, sebrad jne;

| 4. | kaamelid, dromedarid ja teised kaamellased (laama, alpaka, guanaako, vikunja); |
| --- | --- |

4.

kaamelid, dromedarid ja teised kaamellased (laama, alpaka, guanaako, vikunja);

| 5. | oravad, rebased, mingid (ameerika naaritsad), ümisejad, koprad, ondatrad, saarmad, merisead; |
| --- | --- |

5.

oravad, rebased, mingid (ameerika naaritsad), ümisejad, koprad, ondatrad, saarmad, merisead;

| 6. | põhjapõder; |
| --- | --- |

6.

põhjapõder;

| 7. | koerad ja kassid. |
| --- | --- |

7.

koerad ja kassid.

0106 20 00

Roomajad (kaasa arvatud maod ja kilpkonnad)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik roomajad, sisalikud, maismaa- ja veekilpkonnad (nii mere- kui ka magevees elavad).

0106 39 10

Tuvid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik tuvilased, nii mets- kui ka kodutuvid, sõltumata viimaste kasutusalast (linnufarmide tuvid, dekoratiivtuvid, postituvid).

Kodustamata tuvide hulka kuuluvad kaelustuvi e meigas (Columba palumbus), õõnetuvi e melekas (Columba oenas), kaljutuvi (Columba livia), valjastuvid, turteltuvid (Streptopelia turtur) ja leetturteltuvid (Streptopelia risoria).

Teatavad kanalistega lähisuguluses olevad liigid, nagu lakktuvi (Caloenas nicobarica), rohetuvid (Ptilinopus sp.), kroontuvid (Goura sp) ja vurilid (Syrrhaptes sp) ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ja nad klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 39 90.

0106 39 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik eluslinnud, v. a kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad (rubriik 0105), röövlinnud (alamrubriik 0106 31 00), papagoilised (alamrubriik 0106 32 00) ning kodustatud ja kodustamata tuvid (alamrubriik 0106 39 10).

Sellesse alamrubriiki kuuluvad linnud on näiteks:

| 1. | hallhani (Anser anser), mustlagle (Branta bernicla), ristpart (Tadorna tadorna), sinikael-part (Anas platyrhynchos), rääkspart (Anas strepera), viupart (Anas penelope), soopart (Anas acuta), luitsnokk-part (Anas clypeata), rägapart (Anas querquedula), piilpart Anas crecca), vaerad ja hahad; |
| --- | --- |

1.

hallhani (Anser anser), mustlagle (Branta bernicla), ristpart (Tadorna tadorna), sinikael-part (Anas platyrhynchos), rääkspart (Anas strepera), viupart (Anas penelope), soopart (Anas acuta), luitsnokk-part (Anas clypeata), rägapart (Anas querquedula), piilpart Anas crecca), vaerad ja hahad;

| 2. | luiged ja paabulinnud; |
| --- | --- |

2.

luiged ja paabulinnud;

| 3. | nurmkanad, põldpüüd, faasanid, vutid, kurvitsalised, nepid, metsised, laanepüüd, metspardid, metshaned, tsiitsitajad, laulurästad, rästad, lõokesed; |
| --- | --- |

3.

nurmkanad, põldpüüd, faasanid, vutid, kurvitsalised, nepid, metsised, laanepüüd, metspardid, metshaned, tsiitsitajad, laulurästad, rästad, lõokesed;

| 4. | vindid, tihased, kanaarilinnud, koolibrid jne. |
| --- | --- |

4.

vindid, tihased, kanaarilinnud, koolibrid jne.

0106 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | kõik teised elusloomade liigid, välja arvatud kalad, vähid, limused ja muud veeselgrootud (3. grupp) ning mikroorganismide kultuurid (rubriik 3002); |
| --- | --- |

1.

kõik teised elusloomade liigid, välja arvatud kalad, vähid, limused ja muud veeselgrootud (3. grupp) ning mikroorganismide kultuurid (rubriik 3002);

| 2. | mesilased (transpordikasti, puuri või tarusse paigutatuna või mitte); |
| --- | --- |

2.

mesilased (transpordikasti, puuri või tarusse paigutatuna või mitte);

| 3. | siidiussid, liblikad, mardikad jm putukad; |
| --- | --- |

3.

siidiussid, liblikad, mardikad jm putukad;

| 4. | konnad. |
| --- | --- |

4.

konnad.

GRUPP 2

LIHA JA SÖÖDAV RUPS

Üldist

| 1. | Inimtoiduks sobiv liha ja rups klassifitseeritakse sellesse gruppi isegi siis, kui seda kasutatakse lemmikloomade toidu valmistamiseks. |
| --- | --- |

1.

Inimtoiduks sobiv liha ja rups klassifitseeritakse sellesse gruppi isegi siis, kui seda kasutatakse lemmikloomade toidu valmistamiseks.

| 2. | Käesolevas grupis tähistavad terminid „liha” ja „rups” sama, mis käesoleva jaotise HS selgitavates üldmärkustes. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas grupis tähistavad terminid „liha” ja „rups” sama, mis käesoleva jaotise HS selgitavates üldmärkustes.

| 3. | Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised selle kohta, millisel viisil selle grupi liha ja rups (värskelt, jahutatult, külmutatult, kuiv- või märgsoolatult, kuivatatult või suitsutatult) võivad olla. Tuleb märkida, et sügavkülmutatud liha ja osaliselt või täielikult ülessulatatud liha klassifitseeritakse samal viisil kui külmutatud liha. Peale selle ei tähista termin „külmutatud” üksnes värsket külmutatud liha, vaid ka liha, mida on enne külmutamist veidi kuivatatud ja seejärel külmutatud, kui külmutamine on liha pikemaaegseks säilitamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised selle kohta, millisel viisil selle grupi liha ja rups (värskelt, jahutatult, külmutatult, kuiv- või märgsoolatult, kuivatatult või suitsutatult) võivad olla. Tuleb märkida, et sügavkülmutatud liha ja osaliselt või täielikult ülessulatatud liha klassifitseeritakse samal viisil kui külmutatud liha. Peale selle ei tähista termin „külmutatud” üksnes värsket külmutatud liha, vaid ka liha, mida on enne külmutamist veidi kuivatatud ja seejärel külmutatud, kui külmutamine on liha pikemaaegseks säilitamiseks hädavajalik.

| 4. | Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised ka selle grupi liha ja rupsi eristamise kohta 16. grupi vastavatest toodetest. Käesolevasse gruppi kuulub siiski hakitud või peeneks tükeldatud, kuid mitte rohkem töödeldud toores liha ja rups, mis on pakendatud plastkilesse (ka vorstidena), üksnes käsitlemise või transportimise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised ka selle grupi liha ja rupsi eristamise kohta 16. grupi vastavatest toodetest. Käesolevasse gruppi kuulub siiski hakitud või peeneks tükeldatud, kuid mitte rohkem töödeldud toores liha ja rups, mis on pakendatud plastkilesse (ka vorstidena), üksnes käsitlemise või transportimise hõlbustamiseks.

| 5. | Luudega ja luudeta jaotustükkide eristamisel ei loeta kõhresid ega kõõluseid luudeks. |
| --- | --- |

5.

Luudega ja luudeta jaotustükkide eristamisel ei loeta kõhresid ega kõõluseid luudeks.

| Lisamärkus 2 C | Alljärgnevatel joonistel selgitatakse käesoleva grupi lisamärkuses 2 C esitatud kahte erinevat lõikamisviisi ning termineid „põseliha”, „põsed” ja „põsed koos põselihaga”. |
| --- | --- |
| | |
| | |
| Lisamärkus 6 a | Selles lisamärkuses ei loeta soola maitseaineks.
  Vaata ka selle grupi lisamärkus 7. |

Lisamärkus 2 C

Alljärgnevatel joonistel selgitatakse käesoleva grupi lisamärkuses 2 C esitatud kahte erinevat lõikamisviisi ning termineid „põseliha”, „põsed” ja „põsed koos põselihaga”.

Image

Image

Lisamärkus 6 a

Selles lisamärkuses ei loeta soola maitseaineks.

Vaata ka selle grupi lisamärkus 7.

| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha

  Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade värske või jahutatud liha.
  Eesveerandi ja tagaveerandi määratluse kohta kohaldatakse alljärgnevat:






  a) | kaelalõiketükk ja kael on poolitatud lihaseline kaelatükk ja seitse poolitatud kaelalüli; |
| --- | --- | --- |

0201

Värske või jahutatud veiseliha

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade värske või jahutatud liha.

Eesveerandi ja tagaveerandi määratluse kohta kohaldatakse alljärgnevat:

a)

kaelalõiketükk ja kael on poolitatud lihaseline kaelatükk ja seitse poolitatud kaelalüli;

| b) | abaosa on eesveerandiku tükk, kuhu kuuluvad abaluu, õlavarreluu, kodarluu ja küünarluu neid ümbritseva lihaga; |
| --- | --- |

b)

abaosa on eesveerandiku tükk, kuhu kuuluvad abaluu, õlavarreluu, kodarluu ja küünarluu neid ümbritseva lihaga;

| c) | seljatükk tähendab sisefileed ja välisfileed; tagatükk võib sisaldada või mitte sisaldada kubemeliha (gooseskirt). |
| --- | --- |

c)

seljatükk tähendab sisefileed ja välisfileed; tagatükk võib sisaldada või mitte sisaldada kubemeliha (gooseskirt).

0201 10 00

Rümbad ja poolrümbad

Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes a ja b. Esimesed kaheksa või üheksa rinnalüli luujätket võib jätta kas parema või vasaku poolrümba külge.

0201 20 20

Komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

Termin „komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus c.

0201 20 30

Poolitamata või poolitatud eesveerandid

Terminid „poolitamata eesveerandid” ja „poolitatud eesveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes d ja e. Sellest lisamärkusest tuleneb, et näiteks poolrümpade eesveerandid koos kõigi kontidega, milles on vähem kui neli ribi või millel puudub kael või abaosa või millest on üks luu, näiteks kaela kandelüli, eemaldatud, ei kuulu sellesse alamrubriiki ning need klassifitseeritakse alamrubriiki 0201 20 90.

0201 20 50

Poolitamata või poolitatud tagaveerandid

Terminid „poolitamata tagaveerandid” ja „poolitatud tagaveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes f ja g. Sellest lisamärkusest tuleneb, et näiteks poolrümpade tagaosad koos kõigi kontidega, milles on vähem kui kolm ribi või millel puudub reie- või seljatükk (sirloin), k.a filee, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ning need klassifitseeritakse alamrubriiki 0201 20 90. Tagaveerandid ilma neeru või neerurasvata, kas kubemeosaga või ilma, klassifitseeritakse siiski tagaveeranditena.

0201 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad näiteks abaosa, reie- ja seljatükk (sirloin), kondiga. Siia kuuluvad samuti poolrümpade kondiga ees- või tagatükid, mis ei vasta komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite määratlusele.

0201 30 00

Kondita

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik värske või jahutatud veiseliha jaotustükid, millest kõik kondid on eemaldatud, näiteks kondita filee ja kubemeosa.

0202

Külmutatud veiseliha

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade külmutatud liha.

0202 10 00

Rümbad ja poolrümbad

Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes a ja b.

0202 20 10

Komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

Termin „komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus c.

0202 20 30

Rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid

Terminid „poolitamata eesveerandid” ja „poolitatud eesveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes d ja e.

0202 20 50

Rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid

Terminid „poolitamata tagaveerandid” ja „poolitatud tagaveerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõikudes f ja g.

0202 20 90

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0201 20 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0202 30 50

Õlatükid; abaluuga turjatükid ja rinnatükid

Terminid „õlatükk”, „abaluuga turjatükk” ja „rinnatükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus h.

0202 30 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik veiseliha jaotustükid, mis on täiesti ilma kondita, v.a alamrubriigis 0202 30 10 nimetatud külmutatud plokid ja alamrubriigi 0202 30 50 jaotustükid.

0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade liha.

Sealiha, mille Austraalia pädevad ametiasutused on tunnistanud päritolevaks Austraalias metsikult elavatelt sigadelt, klassifitseeritakse muu kui kodusealihana.

0203 11 10 kuni 0203 19 90

Värske või jahutatud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade värske või jahutatud liha.

0203 11 10

Kodusea

Termin „rümbad või poolrümbad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus a.

0203 12 11

Tagaosad ja nende jaotustükid

Termin „tagaosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus b.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka kondiga tagakoot.

0203 12 19

Abatükid ja nende jaotustükid

Termin „abatükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus d.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eesveerandi ribikondid („mini ribitükk” e „riblet”) ja kondiga esikoot.

0203 19 11

Eesosad ja nende jaotustükid

Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus c.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kondiga esikoot ega eesveerandi ribikondid („mini ribitükk” e „riblet”) (alamrubriik 0203 12 19).

0203 19 13

Seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga

Termin „seljatükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus e.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seljatüki ribikondid.

0203 19 15

Kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid

Terminid „kõhutükk” ja „jaotustükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus f ja lisamärkuses 2 B.

Nende jaotustükid klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki üksnes siis, kui neil on kamar ja nahaalune rasvkude.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu plaadina eraldatud ribitükk e grill-ribi ilma kamara või nahaaluse rasvkoeta (alamrubriik 0203 19 59).

0203 19 59

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka plaadina eraldatud ribitükid e grill-ribi ilma kamara või nahaaluse rasvkoeta.

0203 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes alamrubriikide 0103 91 90 või 0103 92 90 loomade liha, (eelkõige metssealiha), v.a rümbad, poolrümbad, tagaosad ja nende osad ning abatükid ja nende osad.

0203 21 10 kuni 0203 29 90

Külmutatud

Kohaldada alamrubriikide 0203 11 10–0203 19 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 kodu- ja metsloomade värske, jahutatud või külmutatud liha, eelkõige lambaliha (nii kodu- kui ka mägilammaste liha) ning kaljukitseliha.

0204 10 00

Lambatallede värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad

Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes a ja b.

Talleliha on määratletud HS selgitavate märkuste alamrubriikides 0204 10 ja 0204 30.

0204 21 00

Rümbad ja poolrümbad

Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes a ja b.

0204 22 10

Poolitamata või poolitatud lühikesed eesosad

Termin „Poolitamata või poolitatud lühikesed eesosad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes c ja d.

0204 22 30

Poolitamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid

Termin „poolitamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes e ja f.

0204 22 50

Poolitamata või poolitatud tagaosad

Termin „Poolitamata või poolitatud tagaosad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes g ja h.

0204 30 00

Lambatallede külmutatud rümbad ja poolrümbad

Kohaldada alamrubriigi 0204 10 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0204 41 00 kuni 0204 43 90

Muu külmutatud lambaliha

Alamrubriikide 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ja 0204 22 50 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad vastavalt alamrubriikide 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 ja 0204 42 50 kohta.

0204 50 11 kuni 0204 50 79

Kitseliha

Terminid „rümp” ja „poolrümp” (alamrubriigid 0204 50 11 ja 0204 50 51), „poolitamata või poolitatud lühikesed eesosad” (alamrubriigid 0204 50 13 ja 0204 50 53), „poolitamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid” (alamrubriigid 0204 50 15 ja 0204 50 55) ning „poolitamata või poolitatud tagaosad” (alamrubriigid 0204 50 19 ja 0204 50 59) on määratletud vastavalt käesoleva grupi lisamärkuse 3 A lõikudes a ja b, c ja d, e ja f ning h.

0206

Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

Sellesse rubriiki kuulub rubriikide 0101–0104 loomade rups. Farmaatsiatoodete valmistamiseks kasutatav rups kuulub selle rubriigi asjaomastesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui see vastab pädevate asutuste esitatavatele nõudmistele.

Muud juhised on antud HS selgitavate märkuste rubriigis 0206.

0206 10 10 kuni 0206 10 98

Veise rups, värske või jahutatud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade värske või jahutatud rups.

0206 10 95

Paks vaheliha ja õhuke vaheliha

Paks ja õhuke vaheliha on vahelihase lihaselised osad.

0206 21 00 kuni 0206 29 99

Veise rups, külmutatud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade külmutatud rups.

0206 30 00

Sea rups, värske või jahutatud

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade värske või jahutatud rups.

Kohaldada alamrubriigi 0206 49 00 selgitavate märkuste esimest lõiku vastavate muudatustega.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jalad, sabad, maks, neerud, südamed, keeled, kopsud, söödav kamar, ajud ja suurrasvik.

0206 41 00 ja 0206 49 00

Sea rups, külmutatud

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade külmutatud rups.

0206 49 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad terved või poolitatud pead koos ajude, põseliha ja keelega või ilma nendeta ja nende osad (käesoleva grupi lisamärkuses 2 C); termin „pea osad” on määratletud nimetatud lisamärkuse kolmandas lõigus.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jalad, sabad, neerud, südamed, keeled, kopsud, söödav kamar, ajud ja suurrasvik.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka metssea rups.

0206 80 91

Hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0101 loomade värske või jahutatud rups.

0206 80 99

Lamba ja kitse rups

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 loomade värske või jahutatud rups.

0206 90 91

Hobuse, eesli, muula või hobueesli rups

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0101 loomade külmutatud rups.

0206 90 99

Lamba ja kitse

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 loomade külmutatud rups.

0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

0207 11 10

Kitkutud, soolikad välja võetud, lõplikult rookimata, pea ja jalgadega, nn 83 % kanad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud kanad koos pea ja jalgadega, kuid millest soolikad on välja võetud, muu sisikond (eelkõige kopsud, maks, liivapugu, süda, ovaarnäärmed) aga alles.

0207 11 30

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda, maks ja liivapugu tagasi asetatud.

0207 11 90

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65 % kanad, või muul kujul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka kanad muul kujul kui alamrubriikides 0207 11 10 ja 0207 11 30 nimetatud, nt kitkumata, soolikad välja võtmata, pea ja jalgadega.

0207 12 10 ja 0207 12 90

Külmutatud rümbad

Kohaldada alamrubriikide 0207 11 30 ja 0207 11 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 13 10

Kondita

Sellesse alamrubriiki kuulub kondita kanaliha, sõltumata sellest, millisest rümba osast see on pärit.

0207 13 20

Pool- või veerandrümbad

Termin „poolrümbad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja b.

Termin „veerandrümbad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja c. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tagaveerandid, mis koosnevad sääretükist (sääreluu ja pindluu), koivast (reieluu), selja- ja tagatüki tagaosast ning eesveerandid, mis koosnevad peamiselt poolest rinnatükist koos tiivaga.

0207 13 30

Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.

0207 13 40

Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

Vaata selle grupi lisamärkus 4 punkt a.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seljatükid koos kaeltega, mis koosnevad kaela-, selja- ja võimalusel tagatükist; seljatükid; kaelad; tagatükid (saba-alad); tiivaotsad.

0207 13 50

Rinnatükid ja nende jaotustükid

Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja e.

0207 13 60

Koivad ja nende jaotustükid

Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja f.

Koiba seljatükist eraldav lõige peab olema tehtud kahe liigeseid piiristava joone vahelt nagu näidatud alljärgneval skeemil:

Image

0207 13 91

Maks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.

0207 13 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub söödav rups, eelkõige südamed, harjad ja lokutid, mitte aga maks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kana jalad.

0207 14 10 kuni 0207 14 99

Külmutatud tükid ja rups

Kohaldada alamrubriikide 0207 13 10–0207 13 99 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 24 10

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 80 % kalkunid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud kalkunid ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on kael, süda, maks ja liivapugu tagasi asetatud.

0207 24 90

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 73 % kalkunid, või muul kujul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kalkunid ilma pea, kaela ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka muul kujul tollile esitatud kalkunid kui alamrubriikides 0207 24 10 ja 0207 24 90 nimetatud.

0207 25 10 ja 0207 25 90

Külmutatud rümbad

Kohaldada alamrubriikide 0207 24 10 ja 0207 24 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 26 10

Kondita

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 26 20

Pool- või veerandrümbad

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 26 30

Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.

0207 26 40

Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid ja tiivaotsad

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 26 50

Rinnatükid ja nende jaotustükid

Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja e.

0207 26 60

Sääred ja nende jaotustükid

Termin „sääretükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja g.

Sääretükki reietükist eraldav lõige peab olema tehtud kahe liigeseid piiristava joone vahelt nagu näidatud alljärgneval skeemil:

Image

0207 26 70

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jaotustükid, mis on määratletud käesoleva grupi lisamärkuse 4 punktides a ja h.

Kintsutükki (mille kohta kasutatakse sageli ingliskeelset kaubanimetust „thigh”) või koiba seljatükist eraldav lõige peab olema tehtud kahe liigeseid piiristava joone vahelt, nagu näidatud alamrubriigi 0207 13 60 selgitavates märkustes oleval skeemil.

Kintsutükki koivast eraldav lõige peab olema tehtud kahe liigeseid piiristava joone vahelt, nagu näidatud alamrubriigi 0207 26 60 selgitavates märkustes oleval skeemil.

0207 26 91

Maks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.

0207 26 99

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 27 10 kuni 0207 27 99

Külmutatud tükid ja rups

Kohaldada alamrubriikide 0207 26 10–0207 26 99 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 32 15

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % pardid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud pardid ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda, maks ja liivapugu tagasi asetatud.

0207 32 19

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 63 % pardid, või muul kujul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud pardid ilma pea, kaela ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka muul kujul tollile esitatud pardid kui alamrubriikides 0207 32 11, 0207 32 15 ja 0207 32 19 nimetatud.

0207 32 59

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kaela, südame ja puguga või ilma, nn 75 % haned, või muul kujul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud haned ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda ja liivapugu tagasi asetatud ning küpsetusvalmis kitkutud haned ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka muul kujul tollile esitatud haned kui alamrubriikides 0207 32 51 ja 0207 32 59 nimetatud, nt tapahaned, mis on kitkutud, veretustatud, kuid mitte roogitud, ilma pea ja jalgadeta.

0207 33 11

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % pardid

Kohaldada alamrubriigi 0207 32 15 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 33 19

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 63 % pardid, või muul kujul

Kohaldada alamrubriigi 0207 32 19 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 33 59

Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kaela, südame ja puguga või ilma, nn 75 % haned, või muul kujul

Kohaldada alamrubriigi 0207 32 59 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 34 10 ja 0207 34 90

Rasvane maks, värske või jahutatud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.

0207 35 11 ja 0207 35 15

Kontideta

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 35 21 kuni 0207 35 25

Pool- või veerandrümbad

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 35 31

Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.

0207 35 41

Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, tagatükid, tiivaotsad

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 35 51 ja 0207 35 53

Rinnatükid ja nende jaotustükid

Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja e.

0207 35 61 ja 0207 35 63

Koivad ja nende jaotustükid

Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja f.

0207 35 71

Hane ja pardi paletotid

Termin „hane ja pardi paletotid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktis ij.

0207 35 91

Maks, v.a rasvane maks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.

0207 35 99

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 36 11 ja 0207 36 15

Kontideta

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 36 21 kuni 0207 36 79

Kontidega

Kohaldada alamrubriikide 0207 13 20–0207 13 60 ja 0207 35 71 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0207 36 81 kuni 0207 36 89

Maks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.

0207 36 90

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0208

Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0106 loomade värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups.

0208 10 10

Koduküüliku

Sellesse alamrubriiki kuulub alamrubriigi 0106 19 10 loomade liha ja söödav rups.

0208 90 10

Kodutuvi

Sellesse alamrubriiki kuulub kodutuvide (linnufarmide tuvid, dekoratiivtuvid, postituvid) liha ja söödav rups. Alamrubriigi 0106 39 10 selgitavates märkustes kirjeldatud metsikult elutsevate tuvide liha ja söödav rups ei kuulu sellesse alamrubriiki ja need klassifitseeritakse seetõttu alamrubriiki 0208 90 30.

0208 90 30

Ulukiliha, v.a küüliku ja jänese

Sellesse alamrubriiki kuulub ka alljärgnevate loomade ja lindude liha ja söödav rups:

| 1. | karvkattega ulukid: kabehirv, metskits e kaber (kabris), mägikits (Rupicapra rupicapra), põder, taar, antiloobid, gasellid, karud ja kängurud; |
| --- | --- |

1.

karvkattega ulukid: kabehirv, metskits e kaber (kabris), mägikits (Rupicapra rupicapra), põder, taar, antiloobid, gasellid, karud ja kängurud;

| 2. | jahilinnud: metstuvid, metshaned, metspardid, põldpüüd, faasanid, metskurvitsad, nepid, metsislased, põldtsiitsitajad ja jaanalinnud. |
| --- | --- |

2.

jahilinnud: metstuvid, metshaned, metspardid, põldpüüd, faasanid, metskurvitsad, nepid, metsislased, põldtsiitsitajad ja jaanalinnud.

Tavaliselt jahtimise ja laskmise objektiks olevate ulukite ja jahilindude (faasanid, kabehirv, jaanalinnud jne) liha ja söödav rups klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki ka siis, kui nad on vangistuses kasvatatud.

Põhjapõdra liha ja söödav rups ei kuulu sellesse alamrubriiki (alamrubriik 0208 90 60). Teatavate põhjapõtrade (nt karibuu) liha ja söödav rups klassifitseeritakse siiski sellesse alamrubriiki, kui esitatakse tõendusmaterjal selle kohta, et kõne all olev liha ja söödav rups on pärit metsikult elanud ja kütitud loomadelt.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ulukküülikute (Oryctolagus cuniculus) ja jäneste liha ja söödav rups, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0208 10 90.

0208 90 60

Põhjapõdra

Vaata alamrubriigi 0208 90 30 selgitavad märkused, kolmas lõik.

0209 00

Seapekk ilma tailihata või muu sea- ja kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0209 00 11 ja 0209 00 19

Seapekk

Termin „seapekk” on määratletud selle grupi lisamärkuses 2 D.

0209 00 30

Searasv, muu kui alamrubriikidesse 0209 00 11 ja 0209 00 19 kuuluv

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0209, teine lõik.

0209 00 90

Kodulindude rasv

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0209, kolmas lõik.

0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber

Sellesse rubriiki kuuluvad rubriikide 0101–0106 kõikide loomade liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, v.a rubriigi 0209 00 seapekk ja muu rasv.

Terminite „kuivatatud või suitsutatud” ja „soolatud, soolvees” kohta vaata selle grupi lisamärkusi 2 E ja 7.

0210 11 11 kuni 0210 11 90

Tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga

Mõiste „kondiga” määratlemiseks vaata harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused, alamrubriik 0210 11.

0210 11 11 kuni 0210 11 39

Kodusea

Terminid „tagaosad” ja „abatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A punktides b ja d.

0210 11 11 ja 0210 11 19

Soolatud või soolvees

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodusea taga-, aba- ja nende jaotustükid, kondiga, millede säilivust on parandatud kas tugeva kuivsoolamise või soolvees säilitamisega. Need võivad olla siiski veel veidi kuivatatud või suitsutatud, kuid mitte sel määral, et neid klassifitseerida kuivatatuina või suitsutatuina alamrubriikidesse 0210 11 31 ja 0210 11 39 (nagu on määratletud käesoleva grupi lisamärkuses 2 E).

0210 11 31 ja 0210 11 39

Kuivatatud või suitsutatud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodusea taga-, aba- ja nende jaotustükid, kondiga, mida on säilitatud kuivatus- või suitsutusprotsessiga, isegi kui säilimismeetodid on ühendatud eelneva kuiv- või märgsoolamisega. See kehtib eriti sinkide puhul, mida on soolatud enne osalist veetustamist, kas vabas õhus kuivamise (Parma singid või Bayonne-tüüpi singid) või suitsutamisega (Ardenne-tüüpi singid).

Taga-, aba- ja nende jaotustükid, mis on osaliselt veetustatud, kuid mille tegelik säilivus tagatakse külmutamise või sügavkülmutamisega, kuuluvad alamrubriiki 0203 22 11 või 0203 22 19.

0210 12 11 ja 0210 12 19

Kodusea

Terminid „kõhutükk” ja „jaotustükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus f ja lisamärkuses 2 B.

0210 12 11

Soolatud või soolvees

Kohaldada alamrubriikide 0210 11 11 ja 0210 11 19 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0210 12 19

Kuivatatud või suitsutatud

Kohaldada alamrubriikide 0210 11 31 ja 0210 11 39 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0210 19 10

Peekoniküljed või spenserosad

Terminid „peekonikülg” ja „spenserosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõikudes g ja h.

0210 19 20

3/4 peekonikülge või peekonikülje keskosad

Terminid „3/4 peekonikülge” ja „peekonikülje keskosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõikudes ij ja k.

0210 19 30

Eesosad ja nende jaotustükid

Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus c.

0210 19 40

Seljaosad ja nende jaotustükid

Termin „seljatükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus e.

0210 19 60

Eesosad ja nende jaotustükid

Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõigus c.

0210 20 10 ja 0210 20 90

Veiseliha

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud liha; veise rups kuulub alamrubriiki 0210 99 51 või 0210 99 59.

0210 99 10

Hobuseliha, soolatud, soolvees või kuivatatud

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes alamrubriikide 0101 10 10, 0101 90 11 ja 0101 90 19 loomade soolatud, soolvees või kuivatatud liha. Suitsutatud hobuseliha kuulub alamrubriiki 0210 99 39. Hobuse rups kuulub alamrubriiki 0210 99 80.

0210 99 21 ja 0210 99 29

Lamba- ja kitseliha

Nendesse alamrubriikidesse kuulub rubriigi 0104 loomade soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud liha. Nende loomade rups kuulub alamrubriiki 0210 99 60.

0210 99 31

Põhjapõdra

Vaata alamrubriigi 0208 90 30 selgitavad märkused, kolmas lõik.

0210 99 49

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kodusea terved või poolitatud pead koos ajude, põseliha ja keelega või ilma nendeta ja nende osad (käesoleva grupi lisamärkuses 2 C). Pea osad on määratletud eelpool nimetatud lisamärkuse kolmandas lõigus.

Rupsi määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0206.

0210 99 90

Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sellest jahust valmistatud graanulid.

GRUPP 3

KALAD JA VÄHID, LIMUSED JA MUUD VEESELGROOTUD

Üldist

| 1. | Sügavkülmutatud kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud klassifitseeritakse samuti nagu külmutatud kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud. |
| --- | --- |

1.

Sügavkülmutatud kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud klassifitseeritakse samuti nagu külmutatud kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud.

| 2. | Ainuüksi blanšeerimine kerge kuumtöötlemisena ilma tegeliku keetmiseta ei mõjuta klassifitseerimist. Blanšeerimist kasutatakse sageli enne külmutamist, eriti tuunikala ning vähkide ja limuste puhul. |
| --- | --- |

2.

Ainuüksi blanšeerimine kerge kuumtöötlemisena ilma tegeliku keetmiseta ei mõjuta klassifitseerimist. Blanšeerimist kasutatakse sageli enne külmutamist, eriti tuunikala ning vähkide ja limuste puhul.

| 3. | Järgmised tooted ei kuulu 3. gruppi:






  a) | kuivatatud või soolatud ujupõied, ka söömiskõlblikud (alamrubriik 0511 91 10); |
| --- | --- | --- |

3.

Järgmised tooted ei kuulu 3. gruppi:

a)

kuivatatud või soolatud ujupõied, ka söömiskõlblikud (alamrubriik 0511 91 10);

| b) | kergelt soolatud kala, mida on kuivatatud või suitsutatud ja hoitakse lühiajalise säilimise tagamiseks taimeõlis – nn poolkonservid (rubriik 1604); |
| --- | --- |

b)

kergelt soolatud kala, mida on kuivatatud või suitsutatud ja hoitakse lühiajalise säilimise tagamiseks taimeõlis – nn poolkonservid (rubriik 1604);

| c) | üksnes õlis või äädikas säilitatud kala, ka ilma muu töötluseta (rubriik 1604); |
| --- | --- |

c)

üksnes õlis või äädikas säilitatud kala, ka ilma muu töötluseta (rubriik 1604);

| d) | limused, mis on läbinud kuumtöötluse, mis on piisav nende valkude koaguleerumiseks (rubriik 1605). |
| --- | --- |

d)

limused, mis on läbinud kuumtöötluse, mis on piisav nende valkude koaguleerumiseks (rubriik 1605).

| 0301 | Eluskala |
| --- | --- |
| 0301 10 10 ja 0301 10 90 | Dekoratiivkalad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0301 10. |
| 0301 10 10 | Mageveekalad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | vöötsabatetra (liigist Hemigrammus ocellifer); |

0301

Eluskala

0301 10 10 ja 0301 10 90

Dekoratiivkalad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0301 10.

0301 10 10

Mageveekalad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

vöötsabatetra (liigist Hemigrammus ocellifer);

| 2. | hõbekoger (Carassius auratus) ja kuldkala; |
| --- | --- |

2.

hõbekoger (Carassius auratus) ja kuldkala;

| 3. | kirevkalad, sh laiuim kirevkala e must molli (Mollienisia latipinna ja velifera, roheline mõõksaba ning selle punased ja albiino vormid (Xiphophoris helleri), punased, kuldsed, mustad ja valged tähnilised mõõksabad (Platypoecilus maculatus) ning rohelise mõõksaba ja tähnilise mõõksaba (Xiphophorus ja Okattoiecukys) ristandid – must mõõksaba ja berliini mõõksaba; |
| --- | --- |

3.

kirevkalad, sh laiuim kirevkala e must molli (Mollienisia latipinna ja velifera, roheline mõõksaba ning selle punased ja albiino vormid (Xiphophoris helleri), punased, kuldsed, mustad ja valged tähnilised mõõksabad (Platypoecilus maculatus) ning rohelise mõõksaba ja tähnilise mõõksaba (Xiphophorus ja Okattoiecukys) ristandid – must mõõksaba ja berliini mõõksaba;

| 4. | siiami tapluskala (Betta splendens), paradiisikala e makropood (Macropodus opercularis või viridi-auratus), guraamid ning niitkalad (tähniline niitguraami – Trichogaster trichopterus, kääbus-niitkala – Colisa lalia ja niitkala – liigist Colisa fasciata); |
| --- | --- |

4.

siiami tapluskala (Betta splendens), paradiisikala e makropood (Macropodus opercularis või viridi-auratus), guraamid ning niitkalad (tähniline niitguraami – Trichogaster trichopterus, kääbus-niitkala – Colisa lalia ja niitkala – liigist Colisa fasciata);

| 5. | harilik sirpuim e skalaar (Pterophyllum scalare ja eimckei). |
| --- | --- |

5.

harilik sirpuim e skalaar (Pterophyllum scalare ja eimckei).

0301 10 90

Merekalad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | Chaetodontidae – sugukond: harjashammaslased; |
| --- | --- |

1.

Chaetodontidae – sugukond: harjashammaslased;

| 2. | Labridae – sugukond: huulkalalased; |
| --- | --- |

2.

Labridae – sugukond: huulkalalased;

| 3. | Scaridae – sugukond: papagoikalalased (nt papagoikala, pseudopapagoikala ja perekonna Scarichthys liigid). |
| --- | --- |

3.

Scaridae – sugukond: papagoikalalased (nt papagoikala, pseudopapagoikala ja perekonna Scarichthys liigid).

0302

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha)

0302 11 10 kuni 0302 11 80

Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | meriforell e iherus (Salmo trutta m. trutta); |
| --- | --- |

1.

meriforell e iherus (Salmo trutta m. trutta);

| 2. | jõeforell (Salmo trutta m. fario); |
| --- | --- |

2.

jõeforell (Salmo trutta m. fario);

| 3. | järveforell (Salmo trutta m. lacustris); |
| --- | --- |

3.

järveforell (Salmo trutta m. lacustris);

| 4. | teraspea-lõhe e vikerforell e ameerika lõhe (Oncorhynchus mykiss); |
| --- | --- |

4.

teraspea-lõhe e vikerforell e ameerika lõhe (Oncorhynchus mykiss);

| 5. | Clarki lõhe (Oncorhynchus clarki); |
| --- | --- |

5.

Clarki lõhe (Oncorhynchus clarki);

| 6. | kuldlõhe (Oncorhynchus aguabonita); |
| --- | --- |

6.

kuldlõhe (Oncorhynchus aguabonita);

| 7. | Gila lõhe (Oncorhynchus gilae); |
| --- | --- |

7.

Gila lõhe (Oncorhynchus gilae);

| 8. | arizona lõhe (Oncorhynchus apache); |
| --- | --- |

8.

arizona lõhe (Oncorhynchus apache);

| 9. | mehhiko lõhe (Oncorhynchus chrysogaster). |
| --- | --- |

9.

mehhiko lõhe (Oncorhynchus chrysogaster).

0302 12 00

Idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar), doonau taimen (Hucho hucho)

Peale atlandi väärislõhe ja doonau taimeni kuuluvad sellesse alamrubriiki ka järgmised idalõhed:

| 1. | nerka (Oncorhynchus nerka); |
| --- | --- |

1.

nerka (Oncorhynchus nerka);

| 2. | gorbuuša (Oncorhynchus gorbuscha); |
| --- | --- |

2.

gorbuuša (Oncorhynchus gorbuscha);

| 3. | keta (Oncorhynchus keta); |
| --- | --- |

3.

keta (Oncorhynchus keta);

| 4. | tšavõõtša (Oncorhynchus tschawytscha); |
| --- | --- |

4.

tšavõõtša (Oncorhynchus tschawytscha);

| 5. | kisutš (Oncorhynchus kisutch); |
| --- | --- |

5.

kisutš (Oncorhynchus kisutch);

| 6. | sima e masu (Oncorhynchus masou); |
| --- | --- |

6.

sima e masu (Oncorhynchus masou);

| 7. | väärislõhed liigist Oncorhynchus rhodurus. |
| --- | --- |

7.

väärislõhed liigist Oncorhynchus rhodurus.

0302 19 00

Muud

Teiste magevee lõhelaste seas kuuluvad siia:

| 1. | ameerika siig (Coregonus clupeaformis, Coregonus fera), euroopa rääbis (Coregonus albula) ja harilik siig (Coregonus lavaretus); |
| --- | --- |

1.

ameerika siig (Coregonus clupeaformis, Coregonus fera), euroopa rääbis (Coregonus albula) ja harilik siig (Coregonus lavaretus);

| 2. | väike siig e põhjamere siig (Coregonus oxyrhynchus); |
| --- | --- |

2.

väike siig e põhjamere siig (Coregonus oxyrhynchus);

| 3. | arktika paalia e mägihõrnas (Salvelinus alpinus), ameerika paalia e oja-mägihõrnas (Salvelinus fontinalis), kristivomer (Salvelinus namaycush või Christivomer namaycush). |
| --- | --- |

3.

arktika paalia e mägihõrnas (Salvelinus alpinus), ameerika paalia e oja-mägihõrnas (Salvelinus fontinalis), kristivomer (Salvelinus namaycush või Christivomer namaycush).

0302 21 10 kuni 0302 29 90

Lestalised (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmidae ja Citharidae), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

Lest ei ole lamenenud selja-kõhutasapinnas nagu raikala, vaid horisontaaltasapinnas ja ta mõlemad silmad on pealmisel küljel.

0302 29 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad: harilik kammeljas (Scophthalmus maximus või Psetta maxima), sile kammeljas (Scophthalmus rhombus), harilik soomuslest (Pleuronectes limanda või Limanda limanda), väikesuulest (Pleuronectes microcephalus või Microstomus kitt), jõelest e lest (Platichthys flesus või Flesus flesus).

0302 31 10 ja 0302 31 90

Albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Pikkuim-tuuni võib ära tunda pika rinnauime järgi, mis ulatub pärakust tahapoole, ning tumesinise selja ja sinihallide külgede ning kõhu järgi.

0302 32 10 ja 0302 32 90

Kulduim-tuun (Thunnus albacares)

Kulduim-tuun on kergesti äratuntav selle poolest, et tema päraku-uim ja teine seljauim on sirbikujulised.

0302 33 10 ja 0302 33 90

Vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis)

Vööttuuni (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis) eristatakse nelja kuni seitsme tumeda pikitriibu järgi kõhul. Tumesinist selga ilmestab rinnauime kohal paiknev selgesti eristuv roheline ala, mis hajub keha keskosa suunas. Kala küljed ja kõht on hõbedased ning uimed lühikesed.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu atlandi pelamiid (Sarda sarda), kellel on seljal kaldtriibud; see kala, kas värskelt või jahutatult, klassifitseeritakse alamrubriiki 0302 69 99.

0302 40 00

Heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

Selles alamrubriigis tähistab termin „heeringas” üksnes liikide Clupea harengus (heeringas ja räim) ning Clupea pallasii (vaikse ookeani idaheeringas) heeringlasi. Värske või jahutatud imporditud harilik huntheeringas (Chirocentrus dorab) klassifitseeritakse alamrubriiki 0302 69 99.

0302 50 10 ja 0302 50 90

Tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk

Tursk võib olla kuni 1,5 m pikk. Neil on tumedate täppidega oliivroheline selg ja valge küljejoonega hele kõht. Neil on kolm seljauime, lühike kõhu-uim ja lõual poised.

0302 61 10

Sardiin (Sardina pilchardus)

Sellesse alamrubriiki kuulub ka suur täiskasvanud sardiin (kuni 25 cm pikk), keda inglise keeles tuntakse nimetuse all „pilchard”.

0302 61 80

Kilu (Sprattus sprattus)

Selles alamrubriigis tähistab termin „kilud” üksnes liigi Sprattus sprattus heeringlasi; seda heeringa lähedast sugulast, kuid suuruselt palju väiksemat, on sageli ebaõigesti nimetatud „norra anšooviseks”.

0302 63 00

Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

Põhjaatlandi süsika kohta kasutatakse inglise keeles tavaliselt nimetust „coalfish”, ka „saithe” või „coley”.

0302 65 20

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

Harilikul ogahail e katraanil, kes kuulub ogahailaste sugukonda, on rinnauimede kohal lateraalsed lõpusepilud; kala keha on torpeedojas ja sile; selg hall ning kõht valge; ta võib kasvada 1 m pikkuseks.

0302 65 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad harilik e atlandi heeringahai (Lamna nasus või Lamna cornubica) ja supihai e hallhai (Galeorhinus galeus või Galeus canis).

0302 66 00

Angerjad (Anguilla spp.)

Selles alamrubriigis tähistab termin „angerjad” üksnes pärisangerjalisi (Anguilla spp.), sh hariliku e euroopa angerja (Anguilla anguilla) mõlemad vormid (paikne angerjas ja rändangerjas), ameerika angerjas (Anguilla rostrata), jaapani angerjas (Anguilla japonica) ja austraalia lühiuim angerjas (Anguilla australis).

Järelikult kalad, keda ekslikult nimetatakse angerjateks, nagu harilik meriangerjas (Conger conger), vahemere mureen (Muraena helena) ja tobiad (Ammodytes spp.) ei kuulu sellesse alamrubriiki ja nad klassifitseeritakse alamrubriiki 0302 69 99.

0302 69 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alljärgnevad mageveekalad:

| 1. | linask (Tinca tinca); |
| --- | --- |

1.

linask (Tinca tinca);

| 2. | pardkalad (Barbus spp.); |
| --- | --- |

2.

pardkalad (Barbus spp.);

| 3. | pärisahvenalised: harilik ahven (Perca fluviatilis), forellahvenad (Micropterus spp.), harilik päikeseahven (Lepomis gibbosus) ja harilik kiisk (Gymnocephalus cernuus e Acerina cernua); |
| --- | --- |

3.

pärisahvenalised: harilik ahven (Perca fluviatilis), forellahvenad (Micropterus spp.), harilik päikeseahven (Lepomis gibbosus) ja harilik kiisk (Gymnocephalus cernuus e Acerina cernua);

| 4. | latikas (Abramis brama) ja nurg (Blicca bjoerkna); |
| --- | --- |

4.

latikas (Abramis brama) ja nurg (Blicca bjoerkna);

| 5. | haugid (Esox spp.) ja vaaphaugid (Lepisosteus spp.); |
| --- | --- |

5.

haugid (Esox spp.) ja vaaphaugid (Lepisosteus spp.);

| 6. | harilik viidikas (Alburnus alburnus), harilik rünt (Gobio gobio), pikapoiseline rünt (Gobio uranoscopus), harilik võldas (Cottus gobio) ja luts (Lota lota); |
| --- | --- |

6.

harilik viidikas (Alburnus alburnus), harilik rünt (Gobio gobio), pikapoiseline rünt (Gobio uranoscopus), harilik võldas (Cottus gobio) ja luts (Lota lota);

| 7. | jõesilm (Lampetra fluviatilis) ja ojasilm (Lampetra planeri); |
| --- | --- |

7.

jõesilm (Lampetra fluviatilis) ja ojasilm (Lampetra planeri);

| 8. | kalad perekondadest Leuciscus spp., Rutilus spp. ja Idus spp., nt särg, säinas, turb ja harilik teib; |
| --- | --- |

8.

kalad perekondadest Leuciscus spp., Rutilus spp. ja Idus spp., nt särg, säinas, turb ja harilik teib;

| 9. | harjused (Thymallus spp.); |
| --- | --- |

9.

harjused (Thymallus spp.);

| 10. | harilik koha (Stizostedion lucioperca). |
| --- | --- |

10.

harilik koha (Stizostedion lucioperca).

0302 69 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alljärgnevad merekalad:

| 1. | habetursk (Trisopterus luscus) ja tursik (Trisopterus esmarki); |
| --- | --- |

1.

habetursk (Trisopterus luscus) ja tursik (Trisopterus esmarki);

| 2. | tähniline meriahven (Dicentrarchus punctatus), kiviahvenad (Serranus spp.) ja kivikohad e meruud (Epinephelus spp.); |
| --- | --- |

2.

tähniline meriahven (Dicentrarchus punctatus), kiviahvenad (Serranus spp.) ja kivikohad e meruud (Epinephelus spp.);

| 3. | harilik meripoisur (Mullus barbatus) ja vahemere meripoisur (Mullus surmuletus); |
| --- | --- |

3.

harilik meripoisur (Mullus barbatus) ja vahemere meripoisur (Mullus surmuletus);

| 4. | merikuked (Trigla, Eutrigla, Aspitrigla, Lepidotrigla ja Trigloporus spp.); |
| --- | --- |

4.

merikuked (Trigla, Eutrigla, Aspitrigla, Lepidotrigla ja Trigloporus spp.);

| 5. | meripuugid e merikiisad (Scorpaena spp.); |
| --- | --- |

5.

meripuugid e merikiisad (Scorpaena spp.);

| 6. | merisutt (Petromyzon marinus); |
| --- | --- |

6.

merisutt (Petromyzon marinus);

| 7. | harilik tuulehaug (Belone belone) ja merilohed (Trachinus spp.); |
| --- | --- |

7.

harilik tuulehaug (Belone belone) ja merilohed (Trachinus spp.);

| 8. | raid (Raja või Raia spp.); |
| --- | --- |

8.

raid (Raja või Raia spp.);

| 9. | tindid (Osmerus spp.); |
| --- | --- |

9.

tindid (Osmerus spp.);

| 10. | moiva (Mallotus villosus); |
| --- | --- |

10.

moiva (Mallotus villosus);

| 11. | kalad liigist Kathetostoma giganteum. |
| --- | --- |

11.

kalad liigist Kathetostoma giganteum.

0302 70 00

Kalamaks, -mari ja -niisk

Värske või jahutatud kalamaks, -mari ja -niisk, mis oma liigi ja kvaliteedi poolest sobivad inimtoiduks, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki isegi siis, kui need on mõeldud tööstuslikuks otstarbeks.

0303

Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha

Alamrubriigi 0302 selgitavate märkuste tingimused vastavate muudatustega kehtivad ka selle rubriigi kohta.

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

0304 11 10

Fileed

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0304, punkt 1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tükeldatud fileed, juhul kui saab kindlaks teha, et tükid on lõigatud fileest.

0304 12 10

Fileed

Vaata alamrubriigi 0304 11 10 selgitavad märkused.

0304 19 13 kuni 0304 19 39

Fileed

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0304, punkt 1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tükeldatud fileed, juhul kui saab kindlaks teha, et tükid on lõigatud fileest. Selleks otstarbeks enamkasutatavad kalaliigid on meriforell, lõhe, tursk, kilttursk, põhjaatlandi süsikas, meriahvenad (nt kuldne meriahven), merlang, heik, kuldmakrell, merikeel, lest, kammeljas, molva, tuun, makrell, heeringas ja anšoovis.

0304 19 39

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka merikeele-, lesta- ja heeringa- ning räimefileed.

0304 21 00 kuni 0304 29 99

Külmutatud fileed

Vaata alamrubriikide 0304 19 13–0304 19 39 selgitavad märkused.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sügavkülmutatud filee plokid või kangid või tükid (tavaliselt tursast), mille hulka võib olla segatud ka väikeses koguses samalt kalaliigilt eraldatud lihamassi (mitte üle 20 % massist), mida kasutatakse üksnes plokkide ja kangide vaheruumi täiteks. Plokid ja kangid on ette nähtud väiksemateks tükkideks (portsjoniteks, kalapulkadeks jne) lõikamiseks, mis pakendatakse jaemüügiks.

0304 99 10

Surimi

Surimi on külmutatult turustatav vahetoode. See koosneb valkjast, peaaegu lõhnata ja maitseta massist, mis on valmistatud peenekshakitud, pestud ja läbi sõela aetud kalalihast. Mitmekordne läbipesemine eemaldab enamuse rasvast ja vees lahustuvast valgust. Konsistentsi parandamiseks ja külmutatud toote stabiliseerimiseks lisatakse väikestes kogustes lisaaineid (nt suhkur, sool, D-glütsitool (sorbitool) ja di- või trifosfaat).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu valmistised surimi alusel (alamrubriik 1604 20 05).

0305

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

0305 10 00

Inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

Kalajahu ja -pulber muudetakse tavaliselt söödavaks rasvatustamise ja desodoreerimisega ning mõnikord nimetatakse seda ka „kalakontsentraadiks”.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted nimetuse all „instant fish”, mis saadakse külmutatud värskest kalalihast, mis on lõigatud väikesteks tükkideks, edasi peenteks ribadeks ja lõpuks kuivatatud.

0305 30 11 kuni 0305 30 90

Kalafileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata

Kohaldada alamrubriikide 0304 19 13–0304 19 39 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. Suitsutatud kalafileed klassifitseeritakse alamrubriikidesse 0305 41 00–0305 49 80.

0305 41 00 kuni 0305 49 80

Suitsukala, k.a filee

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0305, viies lõik.

0305 63 00

Anšoovised (Engraulis spp.)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes soolvees anšoovised, mida ei ole muul viisil töödeldud. Neid säilitatakse väikestes tünnides või purkides või sageli hermeetilistes konservikarpides, mida ei ole pärast sulgemist kuumtöödeldud.

0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid vähkidest

Koorikust puhastatud või puhastamata suitsutatud vähid ning koorikust puhastatud ja keedetud vähid (nt garneelide keedetud ja koorikust puhastatud lakad, mis on tavaliselt külmutatud) klassifitseeritakse rubriiki 1605.

Osaliselt koorikust puhastatud krabide osad (nt sõrad), mis on aurus või vees keedetud ja mida ei ole enne söömist vaja rohkem koorikust puhastada, klassifitseeritakse samuti rubriiki 1605.

0306 11 10 ja 0306 11 90

Langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.)

Erinevalt homaaridest, on langustid punased ja neil on väikesed sõrad ning hästiarenenud tundlad. Peale selle on neil ogaline ja kühmuline pearindmikukilp e karapaks.

0306 11 10

Vähilakad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad koorikuga vähilakad, ka kaheks osaks jagatuna, samuti koorikust puhastatud vähilakad.

0306 11 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad koorikuga vähilakad, ka pikisuunas poolitatud, samuti vähiliha.

0306 12 10 ja 0306 12 90

Homaarid (Homarus spp.)

Homaarid on suurte sõrgadega vähid. Keetmata homaaride värvus on tumesinine, valge või kollaka marmorja mustriga; nad muutuvad punaseks üksnes keetmisel.

Homaare pakendatakse samal viisil kui languste.

0306 13 10 kuni 0306 13 80

Garneelid ja krevetid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | sugukonna Pandalidae (süvaveegarneellased) krevetid, mille mõningaid vorme tuntakse „roosade garneelidena” (ehkki teatavad vormid muutuvad roosaks alles keetmisel); |
| --- | --- |

1.

sugukonna Pandalidae (süvaveegarneellased) krevetid, mille mõningaid vorme tuntakse „roosade garneelidena” (ehkki teatavad vormid muutuvad roosaks alles keetmisel);

| 2. | pruunid või hallid garneelid perekonnast Crangon; |
| --- | --- |

2.

pruunid või hallid garneelid perekonnast Crangon;

| 3. | garneelid ja krevetid perekondadest Palaemonidae ja Penaeidae. Nende hulka kuuluvad krevett (Palaemon serratus) ja viburhännaku liigid Penaeus caramota või Penaeus kerathurus. |
| --- | --- |

3.

garneelid ja krevetid perekondadest Palaemonidae ja Penaeidae. Nende hulka kuuluvad krevett (Palaemon serratus) ja viburhännaku liigid Penaeus caramota või Penaeus kerathurus.

0306 14 10 kuni 0306 14 90

Krabid

Terminiga „krabi” tähistatakse suurt hulka väga erinevas sõrasuuruses vähke, keda eristab langustidest, garneelidest ja krevettidest ning mageveevähkidest lihaselise, liigendatud laka puudumine.

0306 14 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale Euroopa merekrabide nagu samet ujukrabi (Portunus puber) ja roosa ämblikkrabi (Maia squinado), hulk teisi liike (eelkõige Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia ja Menippi spp.) ning magevees elav hiina villkäppkrabi (Eriocheir sinensis).

0306 19 10

Mageveevähid

Mageveevähid on magevees elavad koorikloomad, kellest tähtsaimad on perekondade Astacus, Cambarus, Orconectes ja Pacifastacus liigid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vähilakad.

0306 19 30

Norra salehomaarid (Nephrops norvegicus)

Norra salehomaarid, keda tuntakse ka ingliskeelse nimetuse all „Dublin Bay prawns” (Dublini lahe krevetid), on äratuntavad pikkade, kitsaste ja nurgeliste sõrgade järgi.

0306 21 00

Langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.)

Vaata alamrubriikide 0306 11 10 ja 0306 11 90 selgitavad märkused.

0306 22 10 kuni 0306 22 99

Homaarid (Homarus spp.)

Vaata alamrubriikide 0306 12 10 ja 0306 12 90 selgitavad märkused.

0306 23 10 kuni 0306 23 90

Garneelid ja krevetid

Vaata alamrubriikide 0306 13 10–0306 13 80 selgitavad märkused.

0306 24 30 ja 0306 24 80

Krabid

Vaata alamrubriikide 0306 14 10–0306 14 90 selgitavad märkused.

0306 24 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale Euroopa merekrabide nagu samet ujukrabi (Portunus puber) ja roosa ämblikkrabi (Maia squinado), hulk teisi liike (eelkõige Paralithodes chamchaticus, Callinectes sapidus, Chionoecetes spp., Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia ja Menippi spp.) ning magevees elav hiina villkäppkrabi (Eriocheir sinensis).

0306 29 10

Mageveevähid

Vaata alamrubriigi 0306 19 10 selgitavad märkused.

0306 29 30

Norra salehomaarid (Nephrops norvegicus)

Vaata alamrubriigi 0306 19 30 selgitavad märkused.

0307

Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide

0307 10 10 ja 0307 10 90

Austrid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes perekondade Ostrea, Crassostrea (ka Gryphaea) ja Pycnodonta kahepoolmelise kojaga limused.

Tavaliselt tehakse vahet lamedate austrite (perekonnast Ostrea) ja ebakorrapärase karbikujuga austrite, nt portugali hiidauster (Crassostrea angulata) ja suur hiidauster (Crassostrea gigas) ning virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica), vahel.

0307 10 10

Lamedad austrid (Ostera spp.), elusad, ühiku mass (koos karbiga) kuni 40 g

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes perekonna Ostrea noored austrid ühiku massiga (koos karbiga) kuni 40 g. Euroopas püütavad lamedad austrid kuuluvad tavaliselt liiki Ostrea edulis e söödav auster. Peale selle püütakse Põhja-Ameerika Vaikse ookeani rannikul eelkõige kalifornia austrit (Ostrea lurida) ja Tšiilis austrit liigist Ostrea chilensis.

0307 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad perekonna Ostrea austrid ühiku massiga (koos karbiga) üle 40 g ning kõik perekondade Crassostrea (ka Gryphaea) ja Pycnodonta austrid, nii noored kui ka täiskasvanud.

Perekonda Crassostrea kuuluvad ka portugali hiidauster (Crassostrea angulata), suur hiidauster (Crassostrea gigas) ning virgiinia hiidauster (Crassostrea virginica).

0307 91 00 kuni 0307 99 90

Muud, k.a inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | mereteod, nagu tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum); |
| --- | --- |

1.

mereteod, nagu tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum);

| 2. | ranniklased (Littorina ja Lunatis spp.); |
| --- | --- |

2.

ranniklased (Littorina ja Lunatis spp.);

| 3. | tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata); |
| --- | --- |

3.

tavaline merikõrv (Haliotis tuberculata);

| 4. | piparkarbid (nt Scrobicularia plana), mõhkkarbid (Mactra spp.) ja südakarbid (Cardium spp.); |
| --- | --- |

4.

piparkarbid (nt Scrobicularia plana), mõhkkarbid (Mactra spp.) ja südakarbid (Cardium spp.);

| 5. | kaunkarbid (Solen spp.), nagu näiteks söödavad kaunkarbid (Solen marginatus e tavaline kaunkarp, Solen siliqua ja Solen ensis) ning veenuskarbid (Venus mercenaria ja Venus verrucosa); |
| --- | --- |

5.

kaunkarbid (Solen spp.), nagu näiteks söödavad kaunkarbid (Solen marginatus e tavaline kaunkarp, Solen siliqua ja Solen ensis) ning veenuskarbid (Venus mercenaria ja Venus verrucosa);

| 6. | muud veeselgrootud peale vähkide ja alamrubriikides 0307 10 10–0307 60 00 nimetatud või nendesse kuuluvate limuste, eelkõige merisiilikud, meripurad (bêches-de-mer), meduusid ja seepia liigist Sepia pharaonis. |
| --- | --- |

6.

muud veeselgrootud peale vähkide ja alamrubriikides 0307 10 10–0307 60 00 nimetatud või nendesse kuuluvate limuste, eelkõige merisiilikud, meripurad (bêches-de-mer), meduusid ja seepia liigist Sepia pharaonis.

GRUPP 4

PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED

| 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

  Sellesse rubriiki kuuluvad järgmised tooted, tingimusel et need ei sisalda muid lisaaineid peale HS selgitavate märkuste 4. grupis loetletute:






  1. | värske täispiim ja osaliselt või täielikult kooritud värske piim; |
| --- | --- | --- |

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

Sellesse rubriiki kuuluvad järgmised tooted, tingimusel et need ei sisalda muid lisaaineid peale HS selgitavate märkuste 4. grupis loetletute:

1.

värske täispiim ja osaliselt või täielikult kooritud värske piim;

| 2. | pastööritud piim, s.o piim, mille säilivust on parandatud kuumtöötlemisega, mis hävitab osaliselt mikroobid; |
| --- | --- |

2.

pastööritud piim, s.o piim, mille säilivust on parandatud kuumtöötlemisega, mis hävitab osaliselt mikroobid;

| 3. | steriliseeritud piim, sh kõrgkuumutatud piim, mis säilib kauem ja millest on ulatuslikuma kuumtöötlusega mikroobid peaaegu täielikult hävitatud; |
| --- | --- |

3.

steriliseeritud piim, sh kõrgkuumutatud piim, mis säilib kauem ja millest on ulatuslikuma kuumtöötlusega mikroobid peaaegu täielikult hävitatud;

| 4. | homogeenitud piim, milles naturaalse emulsiooni rasvatilgakesed on peenestatud väiksemateks osakesteks. Piim homogeenitakse mehaaniliste vahenditega väga kõrge rõhu all, mis on seotud kuumtöötlemisega, mis osaliselt takistab piimale koore tekkimist; |
| --- | --- |

4.

homogeenitud piim, milles naturaalse emulsiooni rasvatilgakesed on peenestatud väiksemateks osakesteks. Piim homogeenitakse mehaaniliste vahenditega väga kõrge rõhu all, mis on seotud kuumtöötlemisega, mis osaliselt takistab piimale koore tekkimist;

| 5. | peptoniseeritud piim, s.o piim, mille omastatavust on parandatud pepsiinide lisamisega valkude lagundamiseks; |
| --- | --- |

5.

peptoniseeritud piim, s.o piim, mille omastatavust on parandatud pepsiinide lisamisega valkude lagundamiseks;

| 6. | rõõsk koor, mis tekib piima seismisel loomulikult selle pinnale emulsiooni rasvatilgakeste aeglasel liitumisel. Rõõsk koor sisaldab peale muude piimaosiste suhteliselt suurel määral rasva (tavaliselt üle 10 % massist), olenemata sellest, kas piim on kooritud käsitsi või koorelahutiga. Teatavate tsentrifuugimismenetlustega võib saada koort, mille rasvasisaldus on üle 50 % massist. |
| --- | --- |

6.

rõõsk koor, mis tekib piima seismisel loomulikult selle pinnale emulsiooni rasvatilgakeste aeglasel liitumisel. Rõõsk koor sisaldab peale muude piimaosiste suhteliselt suurel määral rasva (tavaliselt üle 10 % massist), olenemata sellest, kas piim on kooritud käsitsi või koorelahutiga. Teatavate tsentrifuugimismenetlustega võib saada koort, mille rasvasisaldus on üle 50 % massist.

Selles rubriigis loetakse koort kontsentreerimata kooreks rasvaprotsendist olenemata, kui see on täielikult saadud

| a) | piima pealt koorimise teel, |
| --- | --- |

a)

piima pealt koorimise teel,

| b) | tsentrifuugimisel. |
| --- | --- |

b)

tsentrifuugimisel.

„Kontsentreeritud” koor, mis valmistatakse eri viisil, näiteks vee aurustamisega kuumtöötlemisel, klassifitseeritakse siiski rubriiki 0402.

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud, suhkru- või muu magusainelisandita

Sellesse rubriiki kuuluvad piimapulbrid, millele on tagasi lisatud desinfitseerimistsentrifugaat, tingimusel et naturaalsete piimakoostisosade suhet ei ole rikutud (vastasel korral rubriik 0404).

Naatriumkaseinaat ei ole naturaalne piimakomponent; seda kasutatakse eelkõige emulgaatorina. Seega tooted, mis sisaldavad naatriumkaseinaati üle 3 % massist, ei kuulu sellesse rubriiki (eelkõige rubriigi 1901 tooted). Sama norm kehtib ka sojaletsitiini (emulgaator) sisaldavate toodete kohta.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0404, erand d.

0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma)

Tooteid pasta kujul, mida tavaliselt süüakse lusikaga, ei klassifitseerita samal viisil kui tooteid pulbri, graanulite või muul tahkel kujul.

Selles rubriigis tähistab termin „petipiim” nii värsket (s.o hapendamata), kui ka hapendatud petti.

0403 10 11 kuni 0403 10 99

Jogurt

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes tooted, mis on valmistatud piima kääritamise abil, kasutades ainuüksi bakterikultuuri Streptococcus thermophilus ja Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tooted, mida on pärast kääritamist kuumtöödeldud selliselt, et jogurtikultuurid on inaktiveerunud (alamrubriik 0403 90).

0403 90 11 kuni 0403 90 99

Muud

Vaata alamrubriikide 0403 10 11–0403 10 99 selgitavad märkused.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu cagliata-tüüpi tooted, mida on kirjeldatud alamrubriikide 0406 10 20 ja 0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus.

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Vaata selgitavad märkused, rubriik 0402, esimene lõik.

0404 90 21 kuni 0404 90 89

Muud

Kohaldada rubriigi 0402 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kontsentreeritud piimavalgud, mis saadakse kooritud piimast laktoosi ja mineraalsoolade osalisel eemaldamisel ja mille valgusisaldus on kuni 85 % kuivaine massist. Nende valgusisaldus saadakse lämmastikusisalduse korrutamisel koefitsiendiga 6,38.

Kui kontsentreeritud piimavalgu valgusisaldus on üle 85 % kuivaine massist, klassifitseeritakse toode rubriiki 3504 (vaata grupi 35 lisamärkus 1).

0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided

0405 10 11 kuni 0405 10 90

Või

Termin „või” on määratletud selle grupi märkuses 2 a ja alamrubriigi märkuses 2.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0405, punkt A.

Või on vesiemulsioon piimarasvas, milles vesi on pihusfaas (dispersne faas) ja rasv selle pihuskeskkond (dispersioonikeskkond).

Koor (rubriigid 0401 ja 0402) seevastu, mille rasvaprotsent võib mõnel juhul olla võrdne või rasvaprotsendiga, on rasvatilgakeste emulsioon vees, milles vesi on pihuskeskkond ja rasv pihusfaas.

Sellest struktuurierinevusest järeldub, et koorest saab taastada peaaegu algupärase piima, lisades koorele sobiva koguse vett, kuid võist enam piima ei saa.

0405 20 10 kuni 0405 20 90

Piimarasvavõided

Termin „piimarasvavõided” on määratletud selle grupi märkuses 2 b.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0405, punkt B.

0405 90 10 ja 0405 90 90

Muud

Vaata selle grupi alammärkus 2 ja HS selgitavad märkused, rubriik 0405, punkt C.

0406

Juust ja kohupiim

Tooted, milles piimarasv on täielikult või osaliselt asendatud muud liiki rasvaga (nt taimerasvaga), ei kuulu sellesse rubriiki (tavaliselt rubriik 2106).

0406 10 20 ja 0406 10 80

Värske juust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust ja kohupiim

Vadakujuustude kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0406, teine lõik.

Kohupiim või „valge juust” on kalgendatud piimast valmistatud toode, millest enamus vadakust on eemaldatud (nt kurnamise või pressimisega). Kohupiim (v.a pulbrina), millele on lisatud suhkrut ja puuvilju kuni 30 % massist, säilitab kohupiima põhiomadused ja see klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad cagliata-tüüpi tooted, s.o tooted, mis on saadud laabi, muude ensüümide või happe lisamisega täispiima, osaliselt või täielikult kooritud piima kalgendamisel, millest enamus vadakust on eemaldatud. Need tooted esitatakse tollile pehme pastana, mis ei ole veel kiudjas ja mis laguneb kergesti teradeks ning millel on iseloomulik tugev lõhn. Toodete naatriumkloriidisisaldus on kuni 0,3 % massist. Need on edasist töötlemist vajavad vahetooted peamiselt juustu valmistamiseks.

0406 20 10 ja 0406 20 90

Riivitud juust või juustupulber

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | riivitud juustud, mida kasutatakse toiduainetööstuses tavaliselt maitseainena või muuks otstarbeks. Enamalt jaolt valmistatakse neid kõvadest juustudest (nt Grana, Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino jne). Võimalikult pika säilimisaja tagamiseks võivad need juustud olla osaliselt veetustatud.
  Siia klassifitseeritakse ka juustud, mida on pärast riivimist aglomeeritud; |
| --- | --- |

1.

riivitud juustud, mida kasutatakse toiduainetööstuses tavaliselt maitseainena või muuks otstarbeks. Enamalt jaolt valmistatakse neid kõvadest juustudest (nt Grana, Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino jne). Võimalikult pika säilimisaja tagamiseks võivad need juustud olla osaliselt veetustatud.

Siia klassifitseeritakse ka juustud, mida on pärast riivimist aglomeeritud;

| 2. | juustupulbrid, mida kasutatakse tavaliselt toiduainetööstuses. Neid valmistatakse igat liiki juustust, mida on kas sulatatud ja seejärel pulbristatud või pastaks kokku surutud ja kuivatatud ning jahvatatud. |
| --- | --- |

2.

juustupulbrid, mida kasutatakse tavaliselt toiduainetööstuses. Neid valmistatakse igat liiki juustust, mida on kas sulatatud ja seejärel pulbristatud või pastaks kokku surutud ja kuivatatud ning jahvatatud.

0406 30 10 kuni 0406 30 90

Sulatatud juust, riivimata, pulbristamata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0406, esimene lõik, punkt 3.

0406 40 10 kuni 0406 40 90

Sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad

  Penicillium roqueforti

  tekitatud hallitust

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0406 40.

Nendele juustudele on omane hallitusseeneniidistiku tekitatud ebakorrapärane pigmentatsioon juustu sisemuses.

0406 40 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka juustud selgesti nähtava valge/hallika ebakorrapärase pigmentatsiooniga juustu sisemuses, mis on saadud värvitu Penicillium roqueforti -tüve kasutamisel.

0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

Sellesse rubriiki kuuluvad ka koorega mädamunad ja munad, milles haudeprotsess on juba alanud.

Säilimist võib tagada, määrides munakoored rasva, vaha või parafiiniga, või kastes munad lubja- või vesiklaasilahusesse või muul viisil.

0407 00 11 kuni 0407 00 30

Kodulindude munad

Kodulindude munad on rubriigi 0105 lindude munad.

0407 00 11 ja 0407 00 19

Inkubeerimiseks

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodulindude munad, mis vastavad pädevate asutuste kehtestatud nõudmistele.

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma)

0408 11 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad söödavad munakollased ja mittesöödavad munakollased peale alamrubriiki 0408 11 20 kuuluvate.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kuivatatud munakollased, millele on säilimiseks juurde lisatud vähesel määral kemikaale ja mida kasutatakse kookide ja küpsetiste ning makaroni- jms toodete valmistamisel.

0408 19 81 ja 0408 19 89

Muud

Alamrubriigi 0408 11 80 selgitavate märkuste esimene lause vastavate muudatustega kehtib ka nende alamrubriikide kohta.

0408 91 80

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0408 11 80 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0408 99 80

Muud

Kohaldada alamrubriigi 0408 11 80 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

Peale kooreta täismunade, mida võidakse tollile esitada värsketena, kuulub sellesse alamrubriiki ka täismunadest munamelanž, mida on säilitatud näiteks soola või keemiliste säilitusainete lisamisega või külmutatud täismunad. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aurus või vees keedetud munad ja vormitud munad (nt silindrilised „pikad munad”, mis on valmistatud paljude munade munakollastest ja -valgetest).

GRUPP 5

MUJAL NIMETAMATA LOOMSED TOOTED

| 0505 | Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed |
| --- | --- |
| 0505 10 10 ja 0505 10 90 | Suled täite- ja polstrimaterjaliks; udusuled

  Nende alamrubriikide tooted on määratletud HS selgitavates märkustes, alamrubriik 0505 10. |
| 0505 10 10 | Töötlemata kujul

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad suled ja udusuled, nii nagu need otse linnult kitkutuna saadakse, isegi kui need on märjalt kitkutud. Siia kuuluvad ka suled ja udusuled, millest on pärast kitkumist tolm eemaldatud, mida on kas desinfitseeritud või üksnes säilimiseks töödeldud.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka korjatud (või kasutatud) suled, mida ette valmistamata ei saa täitematerjalina taaskasutada. Selle alamrubriigi tooted esitatakse tollile tavaliselt kokkupressitult kaubapallidena. |
| 0505 10 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad suled ja udusuled, mida on hoolikamalt puhastatud kui alamrubriigi 0505 10 10 selgitavates märkustes nimetatuid, näiteks vees või aurus pestes ja kuumas õhus kuivatades. |
| 0505 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | Sulgede ja udusulgedega linnunahad ja muud lindude kehaosad (pead, tiivad, kaelad jne), mis on mõeldud näiteks peakatete ja soengute valmistamiseks. |

0505

Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed

0505 10 10 ja 0505 10 90

Suled täite- ja polstrimaterjaliks; udusuled

Nende alamrubriikide tooted on määratletud HS selgitavates märkustes, alamrubriik 0505 10.

0505 10 10

Töötlemata kujul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad suled ja udusuled, nii nagu need otse linnult kitkutuna saadakse, isegi kui need on märjalt kitkutud. Siia kuuluvad ka suled ja udusuled, millest on pärast kitkumist tolm eemaldatud, mida on kas desinfitseeritud või üksnes säilimiseks töödeldud.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka korjatud (või kasutatud) suled, mida ette valmistamata ei saa täitematerjalina taaskasutada. Selle alamrubriigi tooted esitatakse tollile tavaliselt kokkupressitult kaubapallidena.

0505 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad suled ja udusuled, mida on hoolikamalt puhastatud kui alamrubriigi 0505 10 10 selgitavates märkustes nimetatuid, näiteks vees või aurus pestes ja kuumas õhus kuivatades.

0505 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

Sulgede ja udusulgedega linnunahad ja muud lindude kehaosad (pead, tiivad, kaelad jne), mis on mõeldud näiteks peakatete ja soengute valmistamiseks.

| 2. | kattesulgedeta linnunahad, eelkõige hanenaha osa, mida tuntakse nimetuse all „swan skin”, millest valmistatakse puudritupse; |
| --- | --- |

2.

kattesulgedeta linnunahad, eelkõige hanenaha osa, mida tuntakse nimetuse all „swan skin”, millest valmistatakse puudritupse;

| 3. | suured tiiva- või sabasuled, samuti suled sulestiku muust osast, mida ei saa nende suuruse ja suleroodude jäikuse tõttu täitematerjalina kasutada; |
| --- | --- |

3.

suured tiiva- või sabasuled, samuti suled sulestiku muust osast, mida ei saa nende suuruse ja suleroodude jäikuse tõttu täitematerjalina kasutada;

| 4. | ehissuled, mis pärast töötlemist on mõeldud peakatete ja soengute kaunistuste, tehislillede jms valmistamiseks. Sellised on näiteks jaanalinnu, hõbehaigru, hallhaigru, faasani, marabu, iibise, paabulinnu, paradiisilinnu, flamingo, pasknääri, koolibri, haraka, raisakotka, kajaka ja toonekure suled; |
| --- | --- |

4.

ehissuled, mis pärast töötlemist on mõeldud peakatete ja soengute kaunistuste, tehislillede jms valmistamiseks. Sellised on näiteks jaanalinnu, hõbehaigru, hallhaigru, faasani, marabu, iibise, paabulinnu, paradiisilinnu, flamingo, pasknääri, koolibri, haraka, raisakotka, kajaka ja toonekure suled;

| 5. | suled, tavaliselt ühesuguse pikkusega, tolmulehvikute ja -harjade valmistamiseks; |
| --- | --- |

5.

suled, tavaliselt ühesuguse pikkusega, tolmulehvikute ja -harjade valmistamiseks;

| 6. | teatavad sulgede osad, nt sulerood ja -putked, ka lõhestatud (nt hambaorkide, ujukite valmistamiseks), suleebemed e nopitud suled (ka tasandatud servadega), mis on suleroodu küljest lahti lõigatud või suleroodu peenema otsaga koos. Kui need osad on töötlemisviisist olenemata säilitanud sulgede põhiomadused täitematerjalina, kuuluvad need alamrubriiki 0505 10 10 või 0505 10 90;
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted nimetusega „gerissene Hahnenhälse”, s.o suleputked, mille küljest on suleebemed ära lõigatud, peale suleroodu peenema ülemise otsa, kuhu on pärast lõikamist jäänud väikesi sulgi ja suleebemeid; |
| --- | --- |

6.

teatavad sulgede osad, nt sulerood ja -putked, ka lõhestatud (nt hambaorkide, ujukite valmistamiseks), suleebemed e nopitud suled (ka tasandatud servadega), mis on suleroodu küljest lahti lõigatud või suleroodu peenema otsaga koos. Kui need osad on töötlemisviisist olenemata säilitanud sulgede põhiomadused täitematerjalina, kuuluvad need alamrubriiki 0505 10 10 või 0505 10 90;

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted nimetusega „gerissene Hahnenhälse”, s.o suleputked, mille küljest on suleebemed ära lõigatud, peale suleroodu peenema ülemise otsa, kuhu on pärast lõikamist jäänud väikesi sulgi ja suleebemeid;

| 7. | sulepulber ja sulgedest või nende osadest jäätmed. |
| --- | --- |

7.

sulepulber ja sulgedest või nende osadest jäätmed.

0506

Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid kujusse lõikamata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ja jäätmed

0506 10 00

Osseiin ja happega töödeldud loomakondid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0506, teine lõik, punkt 3.

0506 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0506, teine lõik punktid 1, 2, 4 ja 5.

0510 00 00

Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud)

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 0510 nimetatud toodete kuulub sellesse rubriiki ka jahutatud või külmutatud platsenta kude, ka steriilses pakendis.

0511

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3

0511 91 10

Kalajäätmed

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 6, lõigud i–iv.

0511 91 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | mittesöödav kalamari ja niisk (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 5, lõigud i ja ii; |
| --- | --- |

1.

mittesöödav kalamari ja niisk (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 5, lõigud i ja ii;

| 2. | vähkide, limuste või muude veeselgrootute jäätmed, nt garneelide ja krevettide kestad, kas pulbrina või pulbristamata; |
| --- | --- |

2.

vähkide, limuste või muude veeselgrootute jäätmed, nt garneelide ja krevettide kestad, kas pulbrina või pulbristamata;

| 3. | 3. grupi surnud loomad, mittesöödavad või inimtoiduks sobimatud, nt kiivrikud e vesikirbud ja teised karpvähilised või lehtjalalised, kuivatatud, akvaariumikalade toiduks. |
| --- | --- |

3.

3. grupi surnud loomad, mittesöödavad või inimtoiduks sobimatud, nt kiivrikud e vesikirbud ja teised karpvähilised või lehtjalalised, kuivatatud, akvaariumikalade toiduks.

0511 99 31 ja 0511 99 39

Looduslikud loomsed käsnad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 14.

0511 99 31

Töötlemata kujul

Peale merest püütud looduslikus olekus käsnade kuuluvad sellesse alamrubriiki ka looduslikud käsnad, millelt on peksmise, kloppimise või purustamise ning merevees pesemisega väline nahk, pehmed viskoossed koed ning osa võõrlisanditest (nt lubjakoorik, liiv) eemaldatud.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka looduslikud käsnad, millelt on näiteks lõikamisega kõlbmatud osad (nt mädanenud osad) eemaldatud, ja tavaliselt kõik keemiliselt töötlemata käsnad.

0511 99 39

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad käsnad, mida on täiendavalt töödeldud, et täielikult eemaldada lubiskelett valgendamiseks (töödeldes broom- või naatriumtiosulfaadiga), punane värvus eemaldatud (ammoniaagilahusega), pleegitatud (2 % oksaalhappelahuse vannis) või muu keemilise töötlemisega kasutuskõlblikuks muudetud.

0511 99 85

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0511 punktides 2, 3, 4, 7, 8 ja 13 kirjeldatud mittesöödavad või inimtoiduks sobimatud tooted.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu loomade vereplasma (nt rubriik 3002).

II JAOTIS

TAIMSED TOOTED

GRUPP 6

ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

| 0601 | Puhke-, kasvu- või õitsemisstaadiumis taimesibulad, varre- ja juuremugulad, mugulsibulad, juurmise lehekodarikuga lühivõsud ja risoomid; siguritaimed ja -juured, v.a juured rubriigist 1212 |
| --- | --- |
| 0601 20 30 | Orhideed, hüatsindid, nartsissid ja tulbid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka epifüütsed orhideed (nt orhideed perekonnast Cattleya ja Dendrobium). |
| 0602 | Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik |
| 0602 10 10 ja 0602 10 90 | Juurdumata pistikud ja pookoksad

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:






  1. | taimede elusad, ilma juurteta, emataimest eraldatud osad iseseisvate taimede (pistikute) kasvatamiseks; |

0601

Puhke-, kasvu- või õitsemisstaadiumis taimesibulad, varre- ja juuremugulad, mugulsibulad, juurmise lehekodarikuga lühivõsud ja risoomid; siguritaimed ja -juured, v.a juured rubriigist 1212

0601 20 30

Orhideed, hüatsindid, nartsissid ja tulbid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka epifüütsed orhideed (nt orhideed perekonnast Cattleya ja Dendrobium).

0602

Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik

0602 10 10 ja 0602 10 90

Juurdumata pistikud ja pookoksad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

1.

taimede elusad, ilma juurteta, emataimest eraldatud osad iseseisvate taimede (pistikute) kasvatamiseks;

| 2. | taimede elusad, pungadega (silmadega) osad taimedele pookimiseks (pookoksad). |
| --- | --- |

2.

taimede elusad, pungadega (silmadega) osad taimedele pookimiseks (pookoksad).

0602 40 00

Roosid, poogitud või pookimata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii kultuurroosid kui ka koer-kibuvits ja metsroosid.

0602 90 10

Seeneniidistik

Terminiga „seeneniidistik” tähistatakse sageli maa-alust peent niitide võrgustikku [thallus (= tallus, rakis) või mycelium (= mütseel, seeneniidistik), mis elab ja kasvab laguneva loomse või taimse ainese pinnal, areneb ise koestikus edasi ja kasvatab seeni.

Kaubanduslikel eesmärkidel kasvatatud seeneniidistikud müüakse nelinurksete tükkidena, mis koosnevad poolkõdunenud õlerestidele istutatud mütseelikihtidest.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka toode, mida valmistatakse selliselt, et mikroskoopilistes kogustes noort seeneniidistikku istutatakse viljaterade kihile, mis külvatakse steriliseeritud, õlgedega segatud hobusesõnnikukompostile.

0602 90 41

Metsapuud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka noored seemnest kasvatatud okas- või lehtpuud, mida tavaliselt kasutatakse metsaistutuseks. Tavaliselt toimetatakse need kohale ilma mullapallita.

0602 90 45

Juurdunud pistikud ja noored taimed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mujal nimetamata noored taimed, s.o taimed, mida tuleb enne tegelikku istutamist veel puukoolis kasvatada. Sellised on 1–2-aastased seemikud, ka juurdunud pistikud, poogitud või silmastatud pookealused või taimed, (look)võrsikud ja taimed, mis ei ole tavaliselt üle 2–3 aasta vanad.

0602 90 49

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka euroopa ja eksootilised, mujal nimetamata puud ja põõsad, mida tavaliselt kasutatakse metsaistutuseks. Tavaliselt toimetatakse need kohale mullapalliga.

0602 90 50

Muud avamaataimed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka püsitaimed, talvituvad rohukõrrelised taimed, mille maapealsed osad sügisel surevad ja mis kasvatavad kevadel uue varre.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sõnajalad, soo- ja veetaimed (v.a rubriiki 0601 ja alamrubriiki 0602 90 99 kuuluvad).

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka murumätaste rullid ja -tahvlid muru rajamiseks.

0603

Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0603 11 00 kuni 0603 19 90

Värsked

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka lilled ja lillepungad, mille loomulikku värvust on muudetud või tugevdatud, eelkõige lastes värvilahusel enne või pärast lõikamist varresse imenduda või lihtsalt sisse kastes, juhul kui need tooted imporditakse värskeina.

0603 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka päevalilled ja reseeda. Nende taimede varred ja lehed (ilma õiteta) klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 1404 90 00.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pajuoksad pungade või õitega. Pajuoksad ilma pungade või õiteta klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 1401 90 00.

0604

Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0604 10 10

Põdrasamblik

See taim kuulub Cladoniaceae-sugukonda (Cladonia rangiferina, Cladonia silvatica ja Cladonia alpestris).

0604 91 90

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) (grupp 7) värsked tõlvikud ja pöörised või kõrsvilja (grupp 10) värsked viljapead ja pöörised.

0604 99 10

Kuivatatud, muul viisil töötlemata

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kuivatatud oksad, mis on kokku põimitud või keerdu koolutatud, arvestamata seda, et need võisid olla kokku põimitud või keerdu koolutatud enne kuivamist (alamrubriik 0604 99 90).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) (grupp 7) tõlvikud ja pöörised, mis on ainult kuivatatud, ning ka kõrsvilja (grupp 10) ainult kuivatatud viljapead ja pöörised.

0604 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kõrsviljade (nt maisi) kuivatatud viljapead, tõlvikud ja pöörised, mida on pleegitatud, värvitud, immutatud või muul viisil dekoratiivseks otstarbeks töödeldud. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kuivatatud oksad, mis on kokku põimitud või keerdu koolutatud.

GRUPP 7

KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD

| 0701 | Kartulid, värsked või jahutatud |
| --- | --- |
| 0701 90 50 | Varajane kartul, 1. jaanuar – 30. juuni

  Varajase kartuli iseärasuseks on hele värvus (tavaliselt valge või roosa) ja õhuke koor, mis ei ole kinni ja mis on kaapimisega kergesti eemaldatav. Varajasel kartulil ei ole iduauke. |
| 0703 | Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud |
| 0703 10 11 kuni 0703 10 90 | Sibul ja šalott

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik hariliku sibula (Allium cepa) ja šalottsibula (Allium ascalonicum) liigid. |
| 0703 10 11 | Tippsibul

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad üheaastased, seemnest kasvatatud sibulad istutamiseks. Nende läbimõõt on tavaliselt 1–2 cm. |
| 0703 20 00 | Küüslauk

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad küüslaugu (Allium sativum) kõik inimtoiduks sobivad liigid. |
| 0703 90 00 | Porrulauk jm sibulköögiviljad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka porrulauk (Allium porrum), talisibul (Allium fistulosum) ja murulauk (Allium schoenoprasum). |
| 0704 | Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast

  Brassica, värske või jahutatud |
| 0704 10 00 | Lillkapsas ja spargelkapsas

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0704, esimene lõik, punkt 1. |
| 0704 90 10 | Valge peakapsas ja punane peakapsas

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad valge peakapsas (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C.), sh koonuskapsas (teravapealine kapsas) (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica ja subvar. piramidalis) ja punane peakapsas (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L. Thell)). |
| 0704 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kähar peakapsas (savoia kapsas) (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. ja var. sabauda L.), hiina kapsas (nt Brassica sinensis ja Brassica pekinensis), nuikapsas (koolrabi) (Brassica oleracea var. gongylodes) ja lillkapsas (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck).
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski:






  a) | söödav juurvili perekonnast Brassica [naerid klassifitseeritakse rubriiki 0706 ja kaalikad (Brassica napus var. napobrassica) rubriiki 1214]; |

0701

Kartulid, värsked või jahutatud

0701 90 50

Varajane kartul, 1. jaanuar – 30. juuni

Varajase kartuli iseärasuseks on hele värvus (tavaliselt valge või roosa) ja õhuke koor, mis ei ole kinni ja mis on kaapimisega kergesti eemaldatav. Varajasel kartulil ei ole iduauke.

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud

0703 10 11 kuni 0703 10 90

Sibul ja šalott

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik hariliku sibula (Allium cepa) ja šalottsibula (Allium ascalonicum) liigid.

0703 10 11

Tippsibul

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üheaastased, seemnest kasvatatud sibulad istutamiseks. Nende läbimõõt on tavaliselt 1–2 cm.

0703 20 00

Küüslauk

Sellesse alamrubriiki kuuluvad küüslaugu (Allium sativum) kõik inimtoiduks sobivad liigid.

0703 90 00

Porrulauk jm sibulköögiviljad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka porrulauk (Allium porrum), talisibul (Allium fistulosum) ja murulauk (Allium schoenoprasum).

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast

  Brassica, värske või jahutatud

0704 10 00

Lillkapsas ja spargelkapsas

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0704, esimene lõik, punkt 1.

0704 90 10

Valge peakapsas ja punane peakapsas

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valge peakapsas (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C.), sh koonuskapsas (teravapealine kapsas) (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica ja subvar. piramidalis) ja punane peakapsas (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L. Thell)).

0704 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kähar peakapsas (savoia kapsas) (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. ja var. sabauda L.), hiina kapsas (nt Brassica sinensis ja Brassica pekinensis), nuikapsas (koolrabi) (Brassica oleracea var. gongylodes) ja lillkapsas (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski:

a)

söödav juurvili perekonnast Brassica [naerid klassifitseeritakse rubriiki 0706 ja kaalikad (Brassica napus var. napobrassica) rubriiki 1214];

| b) | söödakapsad, nagu punane ja valge üdikapsas (Brassica oleracea var. medullosa) ja lehtkapsas (Brassica oleracea var. viridis), klassifitseeritakse rubriiki 1214. |
| --- | --- |

b)

söödakapsad, nagu punane ja valge üdikapsas (Brassica oleracea var. medullosa) ja lehtkapsas (Brassica oleracea var. viridis), klassifitseeritakse rubriiki 1214.

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0706 10 00

Porgand ja naeris

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes inimtoiduks sobivad naeri ja porgandi liigid (punased või roosad). Söödaporgand, mis on tavaliselt valge või kahvatukollane, söödanaeris (Brassica campestris var. rapa) ja -kaalikas (Brassica napus var. napobrassica) klassifitseeritakse alamrubriiki 1214 90 10.

0706 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | punapeet e söögipeet (Beta vulgaris var. conditiva); |
| --- | --- |

1.

punapeet e söögipeet (Beta vulgaris var. conditiva);

| 2. | aed-piimjuur (Tragopogon porrifolius) ja aed-mustjuur (Scorzonera hispanica); |
| --- | --- |

2.

aed-piimjuur (Tragopogon porrifolius) ja aed-mustjuur (Scorzonera hispanica);

| 3. | kõik redised ja rõikad: valged, mustad, roosad jne (eelkõige Raphanus sativus var. sativus ja niger); |
| --- | --- |

3.

kõik redised ja rõikad: valged, mustad, roosad jne (eelkõige Raphanus sativus var. sativus ja niger);

| 4. | juurpetersell (Petroselinum crispum var. tuberosum) ja mugul-varesputk (Chaerophyllum bulbosum); |
| --- | --- |

4.

juurpetersell (Petroselinum crispum var. tuberosum) ja mugul-varesputk (Chaerophyllum bulbosum);

| 5. | aed-moorputk e pastinaak (Pastinaca sativa); |
| --- | --- |

5.

aed-moorputk e pastinaak (Pastinaca sativa);

| 6. | mugul-nõianõges (Stachys affinis või Stachys sieboldii), mis on kollakasvalge, pikergune ja tavaliselt väikese sõrme suurune risoom lüliliste mugulatega. |
| --- | --- |

6.

mugul-nõianõges (Stachys affinis või Stachys sieboldii), mis on kollakasvalge, pikergune ja tavaliselt väikese sõrme suurune risoom lüliliste mugulatega.

Suure tärklise- või inuliinisisaldusega söödavad juured ja mugulad, näiteks maapirn e topinambur, bataat e maguskartul, taro ja jamss, klassifitseeritakse rubriiki 0714.

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud

0707 00 90

Kornišonid

Sellesse alamrubriiki kuulub väikese kurgi liik, kornišon (ühte kilogrammi mahub vähemalt 85 kornišoni).

0708

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

0708 10 00

Hernes (Pisum sativum)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik söögiherned liigist Pisum sativum, sh hall hernes (Pisum sativum var. arvense).

Siia ei kuulu lehmahernes (sh musta silmaga variant), mis on alamrubriiki 0708 20 00 kuuluv uba, või kikerhernes perekonnast Cicer, mis kuulub alamrubriiki 0708 90 00.

0708 90 00

Muud kaunviljad

Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste rubriigi 0708 esimese lõigu punktides 3, 4, 5 ja 6 nimetatud tooteid.

0709

Muu köögivili, värske või jahutatud

0709 20 00

Spargel

Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes spargli (Asparagus officinalis) noored võrsed.

0709 40 00

Seller (v.a juurseller)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad selleriliigid Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers. (varsseller) ja Apium graveolens var. secalinium Alef. (lehtseller).

0709 59 10

Kukeseened

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes kukeseened liikidest Cantharellus cibarius Fries ja Cantharellus friesii Quélet, mis on tavaliselt munakollast värvi. Samalaadsed söödavad liigid nagu valekukeseen (Clitocybe aurantiaca) ja torbikseen (craterellus cornucopioides), mida kasutatakse mõnikord trühvlite asendajana vorstitoodetes, klassifitseeritakse alamrubriiki 0709 59 90.

0709 59 30

Puravikud

Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes puravikud perekonnast Boletus, eelkõige harilik kivipuravik (Boletus edulis).

0709 60 10 kuni 0709 60 99

Perekonna

  Capsicum või

  Pimenta viljad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0709, esimene lõik, punkt 5.

0709 90 10

Salatid, v.a aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik salati liigid, v.a aedsalat (Lactuca sativa), sigur ja endiivid (Cichorium spp.). Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| 1. | põldkännak; |
| --- | --- |

1.

põldkännak;

| 2. | võilill (Taraxacum officinale). |
| --- | --- |

2.

võilill (Taraxacum officinale).

0709 90 20

Lehtpeet e mangold ja hispaania artišokid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lehtpeet e mangold (Beta vulgaris subvar. cicla) ja hispaania artišokk e kardi (Cynara cardunculus).

0709 90 31 ja 0709 90 39

Oliivid

Oliivid, millest õli on välja pressitud, kuid mille rasvasisaldus on üle 8 %, klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse.

0709 90 40

Kapparid

Kapparid on mitmeaastase okkalise põõsa, torkava kappari (Capparis spinosa) noored, avanemata õienupud.

0709 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | söödav hibisk e okra (Hibiscus esculentus); |
| --- | --- |

1.

söödav hibisk e okra (Hibiscus esculentus);

| 2. | kabatšokid, patissonid ja kõrvitsad (nt Cucurbita maxima ja Cucurbita pepo, v.a Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch); |
| --- | --- |

2.

kabatšokid, patissonid ja kõrvitsad (nt Cucurbita maxima ja Cucurbita pepo, v.a Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch);

| 3. | rabarber; |
| --- | --- |

3.

rabarber;

| 4. | hapuoblikas (Rumex acetosa); |
| --- | --- |

4.

hapuoblikas (Rumex acetosa);

| 5. | jänesekapsas (Oxalis crenata); |
| --- | --- |

5.

jänesekapsas (Oxalis crenata);

| 6. | suhkurjuur (Sium sisarum); |
| --- | --- |

6.

suhkurjuur (Sium sisarum);

| 7. | erinevad kressiliigid: salatkress (Lepidium sativum), ürt-allikkress (Nasturtium officinale), talikress (Barbarea verna), suur mungalill (Tropaeolum majus) jne; |
| --- | --- |

7.

erinevad kressiliigid: salatkress (Lepidium sativum), ürt-allikkress (Nasturtium officinale), talikress (Barbarea verna), suur mungalill (Tropaeolum majus) jne;

| 8. | harilik portulak (Portulaca oleracea); |
| --- | --- |

8.

harilik portulak (Portulaca oleracea);

| 9. | lehtpetersell ja aed-harakputk, v.a juurpetersell ja mugul-varesputk, mis kuuluvad alamrubriiki 0706 90 90; |
| --- | --- |

9.

lehtpetersell ja aed-harakputk, v.a juurpetersell ja mugul-varesputk, mis kuuluvad alamrubriiki 0706 90 90;

| 10. | estragonpuju (Artemisia dracunculus) ja piparrohi (Satureja hortensis e aed-piparrohi ja Satureja montana e mägi-piparrohi); |
| --- | --- |

10.

estragonpuju (Artemisia dracunculus) ja piparrohi (Satureja hortensis e aed-piparrohi ja Satureja montana e mägi-piparrohi);

| 11. | aedmajoraan (Origanum majorana); |
| --- | --- |

11.

aedmajoraan (Origanum majorana);

| 12. | sibulad liilialiste perekonna liikidest Muscari comosum (e tutt-kobarhüatsindid). |
| --- | --- |

12.

sibulad liilialiste perekonna liikidest Muscari comosum (e tutt-kobarhüatsindid).

Tuleb märkida, et:

| a) | suure tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad klassifitseeritakse rubriiki 0714. |
| --- | --- |

a)

suure tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad klassifitseeritakse rubriiki 0714.

| b) | teatavad maitsetaimed ei kuulu sellesse alamrubriiki, kuigi neid kasutatakse inimtoiduks; see kehtib eriti alljärgnevate kohta:






  1. | aed-liivatee (alamrubriigid 0910 99 31 – 0910 99 39); |
| --- | --- | --- |

b)

teatavad maitsetaimed ei kuulu sellesse alamrubriiki, kuigi neid kasutatakse inimtoiduks; see kehtib eriti alljärgnevate kohta:

1.

aed-liivatee (alamrubriigid 0910 99 31 – 0910 99 39);

| 2. | loorberilehed (alamrubriik 0910 99 50); |
| --- | --- |

2.

loorberilehed (alamrubriik 0910 99 50);

| 3. | harilik pune e oregano (Origanum vulgare), aedsalvei (Salvia officinalis), vürtsbasiilik (Ocimum basilicum), münt (kõik liigid), raudürt (Verbena spp.), aedruut (Ruta graveolens), harilik iisop (Hyssopus officinalis) ja harilik kurgirohi (Borago officinalis), mis kõik klassifitseeritakse rubriiki 1211. |
| --- | --- |

3.

harilik pune e oregano (Origanum vulgare), aedsalvei (Salvia officinalis), vürtsbasiilik (Ocimum basilicum), münt (kõik liigid), raudürt (Verbena spp.), aedruut (Ruta graveolens), harilik iisop (Hyssopus officinalis) ja harilik kurgirohi (Borago officinalis), mis kõik klassifitseeritakse rubriiki 1211.

0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

0711 20 10 ja 0711 20 90

Oliivid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tavaliselt soolvees säilitatud oliivid, millest ei ole veel kibe maitse eemaldatud. Söödavaks muudetud oliivid – isegi üksnes pikemaaegse säilitamisega soolvees – ei kuulu nendesse alamrubriikidesse ning need klassifitseeritakse alamrubriiki 2005 70 00.

0711 40 00

Kurgid ja kornišonid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kurgid ja kornišonid, mis on säilitatud suurtes nõudes soolvees, millele võib olla lisatud äädikat või äädikhapet, tagamaks nende lühiajalist säilimist transportimisel ja hoiustamisel niikaua, kuni need ei ole veel tarvitamiskõlblikud.

Enne tegelikku kasutamist töödeldakse neid tooteid järgmisel viisil, mil nende klassifitseerimine muutub ja need klassifitseeritakse 20. gruppi:

| — | toodetest eemaldatakse osaliselt sool ja neile lisatakse maitseaine (tavaliselt äädikamarinaad), |
| --- | --- |

—

toodetest eemaldatakse osaliselt sool ja neile lisatakse maitseaine (tavaliselt äädikamarinaad),

| — | tooted pannakse väiksematesse säilitusanumatesse (konservi- või klaaspurkidesse, pudelitesse jne) ja pastööritakse, parandamaks säilimist soola ja äädika toimel. |
| --- | --- |

—

tooted pannakse väiksematesse säilitusanumatesse (konservi- või klaaspurkidesse, pudelitesse jne) ja pastööritakse, parandamaks säilimist soola ja äädika toimel.

Kurgid ja kornišonid, ka soolvees säilitatavad, milles on toimunud täielik piimhappe käärimine, klassifitseeritakse siiski rubriiki 2005. Need tooted on äratuntavad sellepoolest, et kurgi kogu ristlõike pind on klaasjas, s.o mingil määral läbipaistev.

0711 51 00

Seened perekonnast

  Agaricus

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad seened võivad olla säilitatud tugevas soolalahuses, millele on lisatud äädikat või äädikhapet.

0711 90 70

Kapparid

Selle alamrubriigi kapparid säilitatakse tavaliselt vaatides soolvees.

0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata

Sellesse rubriiki ei kuulu kuivatatud aedvili, mida ei kasutata köögiviljana, vaid peamiselt parfümeerias, farmaatsias või putukatõrjeks, seenhaiguste tõrjeks vms otstarbeks (rubriik 1211).

0712 90 30

Tomatid

Tomatipulbri klassifitseerimise kohta vaata alamrubriikide 2002 90 11 – 2002 90 99 selgitavad märkused.

0712 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu võilille (Taraxacum officinale) kuivatatud lehed ja juured, kuivatatud hapuoblikas (Rumex acetosa) ja kuivatatud suur mungalill (Tropaeolum majus), mida kasutatakse raviotstarbel (alamrubriik 1211 90 85).

0713

Kuivatatud kaunviljad (poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata)

Selle rubriigi tooted, mis on mõeldud külvamiseks, on sordiaretuse tooted ja on tavaliselt äratuntavad pakendi järgi (nt kotid, millel on kasutust näitav märgistus) ning nende kõrge hinna poolest.

0713 10 10 ja 0713 10 90

Hernes (Pisum sativum)

Kohaldada alamrubriigi 0708 10 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0713 20 00

Kikerherned (nuudid)

Selle alamrubriigi kikerherned on perekonnast Cicer (peamiselt Cicer arietinum), hoolimata sellest, kas need on külvamiseks, inimtoiduks või loomasöödaks.

0713 31 00

Aedoad sordist

  Vigna mungo (L.) Hepper või

  Vigna radiata (L.) Wilczek

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0713 31.

0713 32 00

Kandilised aedoad e adzukioad (Phaseolusvõi

  Vigna angularis)

Adzukioad turustatakse alati kuivadena. Enne kui adzukioad on saavutanud täisküpsuse, on need rohelised ja nende veesisaldus on suur. Kui taim on saavutanud täisküpsuse, muutuvad oad punaseks ja kuivaks.

0713 39 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub harilik lehmahernes (varem „spargeluba”Dolichos sinensis spp. sesquipedalis), mida peetakse lehmaherne Vigna liiki kuuluvaks. Nimed „Dolichos unguiculata” ja „Dolichos sinensis” ei ole enam samatähenduslikud liigi Vigna lehmaherne tähistamisel. Vastavalt sellele on hariliku lehmaherne õige nimetus „Vigna unguiculata (L.) Walp. spp. Sesquipedalis”.

0713 40 00

Läätsed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes läätsed perekonnast Ervum või Lens, näiteks paljud tavalise läätse (Ervum lens e Lens esculenta) liigid ja hiirehernes (Ervum ervilia).

0713 90 00

Muud

Käesolevasse alamrubriiki kuulub perekonna Dolichos punauba (v.a alamrubriigi 0713 39 00 harilik lehmahernes), nt lobauba (Dolichos lablab), harilik tuvihernes (Cajanus cajan), mõõkjas kanavaalia (Canavalia ensiformis), bengali rasvauba (Mucuna utilis) ja guaaraoa (Cyamopsis tetragonoloba) seemned.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu muude hiireherneste seemned nagu põlduba (Vicia faba), lupiiniseemned (Lupinus) (alamrubriik 1209 29 10 või 1209 29 50).

0714

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldamata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi säsi

Termin „graanulitena” on määratletud selle grupi märkuses 1.

0714 10 91 ja0714 10 98

Maniokk

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

| 1. | manioki juuremugulad, mida on kaks põhiliiki (Manihot utilissima ja Manihot aipi); mugulad on asetunud ratta kodaratena; saagiküpsete mugulate mass on 500 g – 3 kg või rohkem; |
| --- | --- |

1.

manioki juuremugulad, mida on kaks põhiliiki (Manihot utilissima ja Manihot aipi); mugulad on asetunud ratta kodaratena; saagiküpsete mugulate mass on 500 g – 3 kg või rohkem;

| 2. | kokkupressitud maniokijuurte tükkidest või kokkupressitud maniokijuurejahust või -pulbrist valmistatud graanulid (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0714, teine lõik). |
| --- | --- |

2.

kokkupressitud maniokijuurte tükkidest või kokkupressitud maniokijuurejahust või -pulbrist valmistatud graanulid (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0714, teine lõik).

0714 20 10 ja 0714 20 90

Bataadid

Bataadid on ronirohttaime (Ipomea batatas) juuremugulad valge, kollase või punase viljalihaga, olenevalt liigist.

0714 90 11 ja 0714 90 19

Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja mugulad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

| 1. | maranta e aroruudi juured, mis kuuluvad erinevatesse juurviljade liikidesse, vastavalt oma päritolule: roogmaranta (Maranta arundinacea), india maranta (Maranta indica), nahkhiirelill (Tacca pinnatifida), söödav kanna (Canna edulis); |
| --- | --- |

1.

maranta e aroruudi juured, mis kuuluvad erinevatesse juurviljade liikidesse, vastavalt oma päritolule: roogmaranta (Maranta arundinacea), india maranta (Maranta indica), nahkhiirelill (Tacca pinnatifida), söödav kanna (Canna edulis);

| 2. | saalepi juured, mis on pärit erinevate liikide taimedelt perekonnast Orchis; |
| --- | --- |

2.

saalepi juured, mis on pärit erinevate liikide taimedelt perekonnast Orchis;

| 3. | daalia surnud juured ja muude lillede surnud juuremugulad; |
| --- | --- |

3.

daalia surnud juured ja muude lillede surnud juuremugulad;

| 4. | hariliku taro (Colocasia esculenta e Colocasia antiquorum) risoomid; |
| --- | --- |

4.

hariliku taro (Colocasia esculenta e Colocasia antiquorum) risoomid;

| 5. | jamsi erinevad sordid (Dioscorea batatas, D. trifida, D. alata, D. bulfibera, jne). |
| --- | --- |

5.

jamsi erinevad sordid (Dioscorea batatas, D. trifida, D. alata, D. bulfibera, jne).

0714 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad maapirni erinevad liigid (näiteks Helianthus tuberosus, Helianthus strumosus ja Helianthus decapetalus) ning tärklistsisaldav saago, mida saadakse teatavate palmide (Metroxylon, Rumphii, Raphia ruffia, Arenga, etc.) tüve südamikust.

GRUPP 8

SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR

Üldist

Sellesse gruppi kuuluvad ka destilleerimiseks purukspressitud puuviljad pudrutaolise massina, isegi kui loomulik käärimine on alanud.

| 0801 | Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata |
| --- | --- |
| 0801 21 00 ja 0801 22 00 | Brasiilia pähklid

  Brasiilia pähklid e parapähklid on tugeva koorega pähklid, mille kuju ja suurus meenutab mandariinilõiku; koore sees on kolmnurksed suured tuumad pruunide kiuliste viljakapslitega. |
| 0802 | Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata |
| 0802 21 00 ja 0802 22 00 | Sarapuupähklid (Corylus spp.)

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hariliku sarapuu pähklid (Corylus avellana viljad), kõrgetüvelise sarapuu pähklid (Corylus colurna viljad) ja filbertpähklid (Corylus maxima viljad). |
| 0802 40 00 | Kastanid (Castanea spp.)

  Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes söödav kastan perekonnast Castanea; seetõttu ei kuulu siia vesipähkel (Trapa natans’i vili), mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0802 90 85, ja hobukastan (Aesculus hippocastanum’i vili), mis klassifitseeritakse rubriiki 2308. |
| 0802 50 00 | Pistaatsiad

  Pistaatsiad on hariliku pistaatsia (Pistacia vera) viljad, mida kasvatatakse peamiselt Sitsiilias, Kreekas ja Lähis-Idas.
  Pistaatsiapähkel on väikese oliivi suurune ja koosneb pehmest, õhukesest viljaluust (mis on tavaliselt niiske, punakaspruun, väga ebatasane ja kergelt aromaatne) ja heledast puitjast kahepoolmelisest kestast ning piklikust tuumast (pistaatsiamandlist) punakaspruuni seemnekesta ja helerohelise sisu ning meeldiva, maheda lõhnaga. |
| 0802 90 50 | Piiniapähklid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka piiniapähklid (Pinus pinea viljad), ka käbidega. |
| 0802 90 85 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alpi seedermänni seemned (Pinus cembra viljad), ka käbidega. |
| 0803 00 | Värsked või kuivatatud banaanid, k.a jahubanaanid |
| 0803 00 11 | Jahubanaanid

  Jahubanaanid e keedubanaanid võivad kasvada kuni 50 cm pikaks. Need on alamrubriigi 0803 00 19 banaanidest suuremad ja nende läbilõige on nurgelisem. Jahubanaanides sisalduv tärklis erineb tavaliste banaanide tärklisest selle poolest, et see valmimisel ei suhkrustu. Jahubanaanidel ei ole iseloomulikku lõhna. Need ei ole toorelt söödavad. Need koristatakse tavaliselt rohelistena ja süüakse keedetult. |
| 0804 | Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid |
| 0804 40 00 | Avokaadod

  Avokaadod on avokaadopuu e ameerika pirnloorberi (Persea americana Mill.) viljad. Need on sageli suhteliselt suured ja sordist olenevalt ümmargused, pirnikujulised või pika kaelaga pudeli kujulised luuviljad, milles on mõnikord üsna suur luuseeme. Koor on kas tumeroheline, karmiinpunane, purpurpunane või kollane. Koore all olev tihke viljaliha on küpsena rohekasvalge (kivi ümbert heledam). |
| 0804 50 00 | Guajaavid, mangod ja mangostanid

  Guajaavid e guaavid on hariliku guajaavipuu (Psidium guayava L.) viljad. Guajaavid on marjad, mille viljaliha on erineva värvusega (valkjas, roosa, kreem, punakas või roheline) ja paljude väikeste seemnetega.
  Mangod e mangoploomid on mangopuu e india mangopuu (Mangifera indica) viljad. Mangod on lameda, kiulise kiviga luuviljad. Mango sorte on palju, need erinevad üksteisest massi (150 g – 1 kg), magususe ja lõhna poolest (mõnedel sortidel on nõrk tärpentini maitse).
  Mangostanid on mangostanipuu e hariliku gartsiinia (Garcinia mangostana) viljad. Küpsena on need violetsed marjad paksu viljakestaga, milles on palju seemneid, mida ümbritseb eriti hõrgu maitsega käsnataoline valge, suhkurmagus seemnerüü. |
| 0805 | Värsked või kuivatatud tsitrusviljad |
| 0805 10 20 | Magusad apelsinid, värsked

  Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes apelsinidc liigist Citrus sinensis.
  Siia kuuluvad veri- ja poolveriapelsinid.
  Veriapelsinid on apelsinid, mille koor (sageli üle poole koore pindalast), viljaliha ja mahl on karotiinisisalduse tõttu punase varjundiga. Poolveriapelsinid on tavaliselt vähem punakad ning punane varjund on üksnes viljalihas ja mahlas näha.
  Veriapelsinide hulka kuuluvad järgmised sordid: „Blood ovals”, „sanguinas redondas”, „Navels sanguinas”, „Sanguinelli”, „Doubles fines”, „Washington sanguines” või „improved doubles fines” või „large sanguines” ja „Portuguese”. |
| 0805 10 80 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pomerantsid, pomerantsipuu (Citrus aurantium) viljad. Neid kasutatakse peamiselt hoidiste valmistamiseks. |
| 0805 20 30 | Monrealid ja satsumad

  Satsumad (Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)) on mandariini üks algseid sorte. Suur, kollakasoranž vili on mahlane, magusavõitu ja ilma seemneteta. |
| 0805 20 50 | Mandariinid ja vilkingid

  Mandariine (Citrus nobilis Lour. või Citrus reticulata Blanco) võib tavalistest apelsinidest eristada nende väiksema, pisut laiaks litsutud kuju poolest, neid on kergem koorida. Mandariinilõigud on selgesti eraldatavad ja nende maitse on magusam ja aromaatsem.
  Vilkingid on mandariinisortide „Willow leaf” ja „Temple mandarin e King mandarin” (mis on ise mandariini ja pomerantsi hübriid) hübriidid. Vilkingid on mandariinide sarnased, kuid suuremad ja ühest otsast teravamad. |
| 0805 20 70 | Tangeriinid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad tangeriinid (Citrus reticulata Blanco var. tangerina). |
| 0805 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:






  1. | tangelo ning tangeriini ja greibi e kreebu (k.a pomelo) hübriid; |

0801

Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

0801 21 00 ja 0801 22 00

Brasiilia pähklid

Brasiilia pähklid e parapähklid on tugeva koorega pähklid, mille kuju ja suurus meenutab mandariinilõiku; koore sees on kolmnurksed suured tuumad pruunide kiuliste viljakapslitega.

0802

Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

0802 21 00 ja 0802 22 00

Sarapuupähklid (Corylus spp.)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hariliku sarapuu pähklid (Corylus avellana viljad), kõrgetüvelise sarapuu pähklid (Corylus colurna viljad) ja filbertpähklid (Corylus maxima viljad).

0802 40 00

Kastanid (Castanea spp.)

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes söödav kastan perekonnast Castanea; seetõttu ei kuulu siia vesipähkel (Trapa natans’i vili), mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0802 90 85, ja hobukastan (Aesculus hippocastanum’i vili), mis klassifitseeritakse rubriiki 2308.

0802 50 00

Pistaatsiad

Pistaatsiad on hariliku pistaatsia (Pistacia vera) viljad, mida kasvatatakse peamiselt Sitsiilias, Kreekas ja Lähis-Idas.

Pistaatsiapähkel on väikese oliivi suurune ja koosneb pehmest, õhukesest viljaluust (mis on tavaliselt niiske, punakaspruun, väga ebatasane ja kergelt aromaatne) ja heledast puitjast kahepoolmelisest kestast ning piklikust tuumast (pistaatsiamandlist) punakaspruuni seemnekesta ja helerohelise sisu ning meeldiva, maheda lõhnaga.

0802 90 50

Piiniapähklid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka piiniapähklid (Pinus pinea viljad), ka käbidega.

0802 90 85

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alpi seedermänni seemned (Pinus cembra viljad), ka käbidega.

0803 00

Värsked või kuivatatud banaanid, k.a jahubanaanid

0803 00 11

Jahubanaanid

Jahubanaanid e keedubanaanid võivad kasvada kuni 50 cm pikaks. Need on alamrubriigi 0803 00 19 banaanidest suuremad ja nende läbilõige on nurgelisem. Jahubanaanides sisalduv tärklis erineb tavaliste banaanide tärklisest selle poolest, et see valmimisel ei suhkrustu. Jahubanaanidel ei ole iseloomulikku lõhna. Need ei ole toorelt söödavad. Need koristatakse tavaliselt rohelistena ja süüakse keedetult.

0804

Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid

0804 40 00

Avokaadod

Avokaadod on avokaadopuu e ameerika pirnloorberi (Persea americana Mill.) viljad. Need on sageli suhteliselt suured ja sordist olenevalt ümmargused, pirnikujulised või pika kaelaga pudeli kujulised luuviljad, milles on mõnikord üsna suur luuseeme. Koor on kas tumeroheline, karmiinpunane, purpurpunane või kollane. Koore all olev tihke viljaliha on küpsena rohekasvalge (kivi ümbert heledam).

0804 50 00

Guajaavid, mangod ja mangostanid

Guajaavid e guaavid on hariliku guajaavipuu (Psidium guayava L.) viljad. Guajaavid on marjad, mille viljaliha on erineva värvusega (valkjas, roosa, kreem, punakas või roheline) ja paljude väikeste seemnetega.

Mangod e mangoploomid on mangopuu e india mangopuu (Mangifera indica) viljad. Mangod on lameda, kiulise kiviga luuviljad. Mango sorte on palju, need erinevad üksteisest massi (150 g – 1 kg), magususe ja lõhna poolest (mõnedel sortidel on nõrk tärpentini maitse).

Mangostanid on mangostanipuu e hariliku gartsiinia (Garcinia mangostana) viljad. Küpsena on need violetsed marjad paksu viljakestaga, milles on palju seemneid, mida ümbritseb eriti hõrgu maitsega käsnataoline valge, suhkurmagus seemnerüü.

0805

Värsked või kuivatatud tsitrusviljad

0805 10 20

Magusad apelsinid, värsked

Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes apelsinidc liigist Citrus sinensis.

Siia kuuluvad veri- ja poolveriapelsinid.

Veriapelsinid on apelsinid, mille koor (sageli üle poole koore pindalast), viljaliha ja mahl on karotiinisisalduse tõttu punase varjundiga. Poolveriapelsinid on tavaliselt vähem punakad ning punane varjund on üksnes viljalihas ja mahlas näha.

Veriapelsinide hulka kuuluvad järgmised sordid: „Blood ovals”, „sanguinas redondas”, „Navels sanguinas”, „Sanguinelli”, „Doubles fines”, „Washington sanguines” või „improved doubles fines” või „large sanguines” ja „Portuguese”.

0805 10 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pomerantsid, pomerantsipuu (Citrus aurantium) viljad. Neid kasutatakse peamiselt hoidiste valmistamiseks.

0805 20 30

Monrealid ja satsumad

Satsumad (Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)) on mandariini üks algseid sorte. Suur, kollakasoranž vili on mahlane, magusavõitu ja ilma seemneteta.

0805 20 50

Mandariinid ja vilkingid

Mandariine (Citrus nobilis Lour. või Citrus reticulata Blanco) võib tavalistest apelsinidest eristada nende väiksema, pisut laiaks litsutud kuju poolest, neid on kergem koorida. Mandariinilõigud on selgesti eraldatavad ja nende maitse on magusam ja aromaatsem.

Vilkingid on mandariinisortide „Willow leaf” ja „Temple mandarin e King mandarin” (mis on ise mandariini ja pomerantsi hübriid) hübriidid. Vilkingid on mandariinide sarnased, kuid suuremad ja ühest otsast teravamad.

0805 20 70

Tangeriinid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tangeriinid (Citrus reticulata Blanco var. tangerina).

0805 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

1.

tangelo ning tangeriini ja greibi e kreebu (k.a pomelo) hübriid;

| 2. | ortaniik, apelsini ja tangeriini hübriid; |
| --- | --- |

2.

ortaniik, apelsini ja tangeriini hübriid;

| 3. | „malaquina”, apelsini ja mandariini hübriid; |
| --- | --- |

3.

„malaquina”, apelsini ja mandariini hübriid;

| 4. | tangor, mandariini ja tangelo ning tangeriini hübriid. |
| --- | --- |

4.

tangor, mandariini ja tangelo ning tangeriini hübriid.

0805 40 00

Greibid, k.a. pomelod

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka greibipuu (Citrus grandis ja Citrus paradisi) viljad. Nendel tsitrusviljadel on helekollane koor ja need on tavaliselt apelsinidest suuremad, ümmargused, pisut laiaks litsutud kujuga, kollase või roosaka viljaliha ja hapuka maitsega.

0805 50 90

Laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik sordid liikidest Citrus aurantifolia ja Citrus latifolia.

Laimid on väikesed, peaaegu ümmargused või ovaalsed puuviljad, mille õhuke roheline või rohekaskollane koor on viljaliha küljes tugevasti kinni. Mahlane sisu on roheline ja väga hapu.

0805 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| 1. | näsasidrunid (Citrus medica), suur sidrunisarnane puuvili väga paksu ja kühmulise koorega; viljaliha on hapukas ja väga aromaatne. Suhkurdatud kujul kasutatakse nende koort (sukaadi) palju kookide ja kondiitritoodete valmistamisel; |
| --- | --- |

1.

näsasidrunid (Citrus medica), suur sidrunisarnane puuvili väga paksu ja kühmulise koorega; viljaliha on hapukas ja väga aromaatne. Suhkurdatud kujul kasutatakse nende koort (sukaadi) palju kookide ja kondiitritoodete valmistamisel;

| 2. | kinkanid (Fortunella japonica F. hindsii ja F. margarita), suure oliivi suurused, ümmargused või piklikud (ka otstest ümarad) puuviljad, millel on sile koor. Viljaliha on vähe ja see on kergelt hapukas. Koor on magus ja seda süüakse toorelt või püreena. Kinkaneid kasutatakse ka kondiitritööstuses; |
| --- | --- |

2.

kinkanid (Fortunella japonica F. hindsii ja F. margarita), suure oliivi suurused, ümmargused või piklikud (ka otstest ümarad) puuviljad, millel on sile koor. Viljaliha on vähe ja see on kergelt hapukas. Koor on magus ja seda süüakse toorelt või püreena. Kinkaneid kasutatakse ka kondiitritööstuses;

| 3. | „chinotto” (Citrus aurantium var. myrtifolia); |
| --- | --- |

3.

„chinotto” (Citrus aurantium var. myrtifolia);

| 4. | bergamotid (Citrus aurantium var. bergamia) moodustavad kahvatukollaste ja pirnikujuliste kergelt hapuka maitsega apelsinide liigi ja neid kasutatakse peamiselt eeterliku õli saamiseks. |
| --- | --- |

4.

bergamotid (Citrus aurantium var. bergamia) moodustavad kahvatukollaste ja pirnikujuliste kergelt hapuka maitsega apelsinide liigi ja neid kasutatakse peamiselt eeterliku õli saamiseks.

0806

Värsked või kuivatatud viinamarjad

0806 10 10

Lauaviinamarjad

Lauaviinamarjad erinevad üldiselt veiniviinamarjadest nii välisilme kui ka pakkimisviisi poolest. Kui lauaviinamarjad pakitakse tavaliselt kastidesse, pappkastidesse, kandealustele, lattkastidesse või väikestesse suletud pakk-korvidesse, siis veiniviinamarjad pakitakse suurtesse korvidesse, lahtistesse pakk-kastidesse või toobritesse, milles viinamarjad on sageli tihedalt pakituina, purustatuina või pooleldi mahlaks pressituina.

0806 20 10

Korindid

Selle alamrubriigi tooted on kuivatatud viinamarjad liigist Vitis corinthica; need on väikesed, ümmargused, ilma õieraagude ja peaaegu seemneteta, väga magusad viinamarjad, mille tume punakaslilla värvus on musta varjundiga.

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0807 11 00

Arbuusid

Arbuusid on puuviljad liigist Citrullus vulgaris Schrad. Need võivad kasvada kuni 20 kg raskuseks. Väga mahlane viljaliha, mis ei ole väga magus, on tavaliselt erepunase värvusega ja sisaldab musti seemneid.

0807 19 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puuviljad liigist Cucumis melo paljude sortidega, eelkõige võrkmelon (var. reticulatus Naud.), mille koor on võrkja mustriga, zardmelonid (var. saccharus Naud.), mille koor on samuti võrkja mustriga, kantaluupmelonid (var. cantalupensis Naud.), mille koor on sügavate pikivagudega, talimelonid e kassabamelonid (var. inordorus Naud.) ja siledakoorelised melonid. Vili on tavaliselt kogukas, kerakujuline või ovaalne, kas sileda või kareda koorega; viljaliha on tihe ja mahlane, kollakasoranž või valge, magusa maitsega ja aromaatne. Puuvilja kiulises ja õõnsas säsis on rohkesti lamedaid ovaalseid seemneid, mis on läikivad ja kollakasvalged.

0807 20 00

Papaiad

Papaiad (Carica papaya) on pikergused või ümmargused, kas siledad või veidi soonilised puuviljad. Küpse puuvilja värvus varieerub kollakasrohelisest oranžini, ja mass võib olla mõnesajast grammist mitme kilogrammini. Konsistentsilt melonile sarnane kollakasoranži viljaliha magusus ja aromaatsus on varieeruv ja selle sees olev õõnsus sisaldab arvukalt ümmargusi, musti, viljalihasse kinnitunud seemneid.

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0808 10 10

Siidriõunad, lahtiselt, 16. september – 15. detsember

Sellesse alamrubriiki kuuluvad õunad, mida oma väljanägemise ja omaduste poolest (suuruse ja kvaliteedi järgi sorteerimata, dessertõuntest tavaliselt väiksemad, maitselt hapud või ebameeldivad, halva kvaliteediga jne õunad) saab kasutada üksnes kas kääritatud või kääritamata jookide valmistamiseks. Neid transporditakse lahtiselt, ilma eraldajateta (nt raudteevagunites, suurtes konteinerites, veoautodes või praamidel).

0808 20 10

Siidripirnid, lahtiselt, 1. august – 31. detsember

Kohaldada alamrubriigi 0808 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0809 20 05 ja 0809 20 95

Kirsid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik kirsisordid, sh metsikud kirsid ja eelkõige hapukirsid (Prunus cerasus’e viljad), murelid (Prunus cerasus var. austera viljad), südakirsid (Prunus avium var. juliana viljad), kõhrkirsid e bigarookirsid (Prunus avium var. duracina viljad) ja maguskirsid (Prunus avium’i e Cerasus avium’i viljad).

0809 30 10 ja 0809 30 90

Virsikud, k.a nektariinid

Vastupidi virsikutele on nektariinid sileda koorega.

0809 40 90

Laukaploomid

Laukaploomid on metsploomipuu e laukapuu (Prunus spinosa) viljad.

0810

Muud värsked marjad ja puuviljad

0810 20 10

Vaarikad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad Rubus idaeus’e, Rubus illecebrosus’e, Rubus occidentalis’e ja Rubus strigosus’e viljad. Ühtedel sortidel on punased, teistel valged viljad.

0810 40 10

Pohlad (marjad liigist

  Vaccinium vitis-idaea)

Marjad on punased või roosad.

0810 40 30

Mustikad (marjad liigist

  Vaccinium myrtillus)

Marjad on sinikasmustad.

0810 50 00

Kiivid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kiivid liigist Actinidia chinensis Planch. või Actinidia deliciosa.

Need munasuurused viljad on pudrutaolise viljalihaga, kibemagusa maitsega ja nende karvane koor on rohekaspruuni värvusega.

0810 90 20

Tamarindid, kašuõunad, litšid, jakad, sapotilli ploomid, kannatuslille viljad, karamboolad ja pitahaiad

Tamarindid (Tamarindus indica ja Tamarindus officinalis’e viljad) klassifitseeritakse alamrubriiki 0813 40 65, juhul kui need on sellisel kujul nagu rahvusvahelises kaubavahetuses tavaliselt tollile esitatakse (kaunad või üksnes sisu, kuhu ei ole lisatud suhkrut ega muid aineid ning mida ei ole muul viisil töödeldud).

Jaka on erilehise leivapuu Artocarpus heterophylla või Artocarpus integrifolia vili. Litš on hiina litšipuu Litichi chinensis vili. Sapotilli ploomid on sapotillipuu e kummimanilkaara Achras sapota viljad.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kannatuslille viljad e granadillid e passioonid (nt „maracuja”), nagu näiteks järgmised liigid: purpur-kannatuslill (Passiflora edulis), suureviljaline kannatuslill (Passiflora quadrangularis) ja keeljas kannatuslill (Passiflora ligularis).

0810 90 50

Mustad sõstrad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad liigi Ribes nigrum L. ümmargused marjad.

0810 90 60

Punased sõstrad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad liigi Ribes rubrum L. marjad.

0810 90 95

Muud

Lisaks toodetele, mis on nimetatud HS selgitavate märkuste rubriigi 0810 teise lõigu punktis 7 (v.a litšid ja sapotilli ploomid), kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | hariliku maasikapuu (Arbutus unedo) viljad; |
| --- | --- |

1.

hariliku maasikapuu (Arbutus unedo) viljad;

| 2. | hariliku kukerpuu (Berberis vulgaris) marjad; |
| --- | --- |

2.

hariliku kukerpuu (Berberis vulgaris) marjad;

| 3. | hariliku astelpaju (Hippophäe rhamnoides) marjad; |
| --- | --- |

3.

hariliku astelpaju (Hippophäe rhamnoides) marjad;

| 4. | aedpihlaka marjad (nt Sorbus domestica ja Sorbus aria marjad); |
| --- | --- |

4.

aedpihlaka marjad (nt Sorbus domestica ja Sorbus aria marjad);

| 5. | annoona viljad: suhkurõunapuu e peruu annoona (Annona cherimola) viljad (suhkurannoonad e kerimoiad), ja võrkannoona (Annona reticulata) viljad (võrkannoonad); |
| --- | --- |

5.

annoona viljad: suhkurõunapuu e peruu annoona (Annona cherimola) viljad (suhkurannoonad e kerimoiad), ja võrkannoona (Annona reticulata) viljad (võrkannoonad);

| 6. | eri sordid liigist Physalis või hariliku füüsali e juudikirsi (Physalis alkekengi) viljad (hiina laternad) või maasikafüüsali (Physalis pubescens) viljad; |
| --- | --- |

6.

eri sordid liigist Physalis või hariliku füüsali e juudikirsi (Physalis alkekengi) viljad (hiina laternad) või maasikafüüsali (Physalis pubescens) viljad;

| 7. | „flacourtia” (Flacourtia cataphracta) ja ideesia (Idesia polycarpa) viljad; |
| --- | --- |

7.

„flacourtia” (Flacourtia cataphracta) ja ideesia (Idesia polycarpa) viljad;

| 8. | hariliku astelpihlaka (Mespilus germanica) viljad ja jaapani villpöörise (Eriobotrya japonica) viljad (nisperod); |
| --- | --- |

8.

hariliku astelpihlaka (Mespilus germanica) viljad ja jaapani villpöörise (Eriobotrya japonica) viljad (nisperod);

| 9. | Sapotaceae-liigi viljade eri sordid, nt sapotad (Lucuma mammosa viljad), välja arvatud sapotilli ploomid, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0810 90 20; |
| --- | --- |

9.

Sapotaceae-liigi viljade eri sordid, nt sapotad (Lucuma mammosa viljad), välja arvatud sapotilli ploomid, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0810 90 20;

| 10. | Aktiniidia söödavad liigid, v.a kiivid (Actinidia chinensis Planch. või Actinidia deliciosa), mis kuuluvad alamrubriiki 0810 50 00; |
| --- | --- |

10.

Aktiniidia söödavad liigid, v.a kiivid (Actinidia chinensis Planch. või Actinidia deliciosa), mis kuuluvad alamrubriiki 0810 50 00;

| 11. | Sapindaceae-liigi viljade eri sordid, nt takjasnefeelium e rambutan (Nephelium lappaceum’i vili) ja Nephelium mutabile viljad, välja arvatud litšid, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0810 90 20. |
| --- | --- |

11.

Sapindaceae-liigi viljade eri sordid, nt takjasnefeelium e rambutan (Nephelium lappaceum’i vili) ja Nephelium mutabile viljad, välja arvatud litšid, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 0810 90 20.

0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Termin „külmutatud” on määratletud selle grupi HS üldselgitavate märkuste teises lõigus.

Alamrubriikides kasutatud termini „suhkrusisaldus” kohta vaata selle grupi lisamärkus 1.

0811 20 31

Vaarikad

Vaata alamrubriigi 0810 20 10 selgitavad märkused.

0811 20 39

Mustad sõstrad

Vaata alamrubriigi 0810 90 50 selgitavad märkused.

0811 20 51

Punased sõstrad

Vaata alamrubriigi 0810 90 60 selgitavad märkused.

GRUPP 9

KOHV, TEE, MATE JA VÜRTSID

Üldist

Vürtsisegude ja vürtside, millele on lisatud muid aineid, klassifitseerimine määratakse selle grupi märkusega 1.

Selle märkuse kohaselt ei kuulu käesolevasse gruppi vürtsisegud muude ainetega, millel ei ole vürtside olulisi omadusi. Kui sellised segud on maitsestamissegud, kuuluvad need rubriiki 2103. Vahetult jookide maitsestamiseks ja aromatiseerimiseks või jookide valmistamiseks kasutatavate ekstraktide valmistamiseks kasutatavate segude kohta, mis koosnevad vürtsidest või taimedest, taimeosadest, seemnetest, puuviljadest või pähklitest (terve, viilutatud, purustatud või jahvatatud) või muudesse gruppidesse (7, 11, 12 jne) kuuluvatest maitseainetest, vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste üldosa, kuues ja seitsmes lõik.

Taimeosade jäänused ja jäägid, mis paratamatult tekivad maitseainete koristamisel ja sellele järgneval töötlemisel (nt sortimise või kuivatamise) või säilitamise või transportimise ajal, klassifitseeritakse alamrubriiki „purustamata ja jahvatamata”, v.a juhul, kui toode on ilmselgelt tahtliku purustamise tulemus (ilmneb nt ühtlasest koostisest).

Käesoleva grupi eri rubriikides kasutatud termin „purustatud või jahvatatud” ei hõlma tükkideks lõigatud tooteid.

| 0901 | Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad |
| --- | --- |
| 0901 11 00 ja 0901 12 00 | Röstimata kohv

  Nendesse alamrubriikidesse kuulub röstimata kohv igasugusel kujul, kas kofeiiniga või ilma (sh oad või sortimisel, sõelumisel jne eraldatud purunenud osad), isegi kui see on mõeldud muuks kui kohvi valmistamiseks (nt kofeiini ekstraheerimiseks). |
| 0901 11 00 | Kofeiiniga

  Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, kui sellest ei ole kofeiin ekstraheeritud. |
| 0901 12 00 | Kofeiinivaba

  Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, millest on kofeiin ekstraheeritud. Tavaliselt on selliselt töödeldud kohvi kofeiinisisaldus kuni 0,2 % kuivaine massist. |
| 0901 21 00 ja 0901 22 00 | Röstitud kohv

  Nendesse alamrubriikidesse kuulub alamrubriikide 0901 11 00 ja 0901 12 00 selgitavates märkustes nimetatud röstitud kohv, ka enne röstimist märgmenetlusel töödeldud, ka jahvatatud või kokku pressitud. |
| 0901 21 00 | Kofeiiniga

  Kohaldada alamrubriigi 0901 11 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 0901 22 00 | Kofeiinivaba

  Kohaldada alamrubriigi 0901 12 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 0901 90 10 | Kohviubade kestad ja koored

  Kestad on õhukesed sarvkestad, mis ümbritsevad kohvikirsi viljaliha sees olevat tavaliselt kahte seemet (kohviuba).
  Kohvioa koor on iga kohvioa ümber olev hõbejas sarvkest, mis eemaldatakse röstimisega. |
| 0901 90 90 | Kohvi sisaldavad kohviasendajad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0901 esimese lõigu punktis 5 nimetatud tooteid. Need segud võivad olla jahvatatud või jahvatamata või isegi kokku pressitud. |
| 0904 | Piprad perekonnast

  Piper; perekonda

  Capsicum

  või

  Pimenta

  kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad |
| 0904 11 00 | Purustamata ja jahvatamata

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0904 punktis 1 nimetatud tooted. Tuleb märkida, et sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka purunenud pipraterad ja pipraosakesed, kui need silmnähtavalt ei ole tahtliku jahvatamise või purustamise tulemus. See kehtib ka ebapuhtast piprast koosneva vürtsitolmu või -jääkide kohta.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka äädikalahuses või soolvees säilitatavad rohelised pipraterad, ka siis, kui on lisatud väheses koguses sidrunhapet. |
| 0904 20 10 kuni 0904 20 90 | Perekonda

  Capsicum

  või

  Pimenta

  kuuluvad viljad, kuivatatud, purustatud või jahvatatud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 0904 punktis 2 nimetatud tooted, kui need on kuivatatud, purustatud või jahvatatud. |
| 0904 20 10 | Paprika

  Selle alamrubriigi paprikad (Capsicum annuum var. grossum) on suhteliselt suured, mahedamaitselised viljad. Neid korjatakse kas veel rohelistena või juba punastena. Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes kuivatatud paprika, kas tervena või tükkidena, kuid purustamata ja jahvatamata. |
| 0906 | Kaneel ja kaneelipuu õied |
| 0906 11 00 ja 0906 19 00 | Purustamata ja jahvatamata

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad näiteks:






  1. | torukesed üksteise ümber keerdunud kaneelikoore liistakutest, mis võivad olla kuni 110 cm pikad; |

0901

Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad

0901 11 00 ja 0901 12 00

Röstimata kohv

Nendesse alamrubriikidesse kuulub röstimata kohv igasugusel kujul, kas kofeiiniga või ilma (sh oad või sortimisel, sõelumisel jne eraldatud purunenud osad), isegi kui see on mõeldud muuks kui kohvi valmistamiseks (nt kofeiini ekstraheerimiseks).

0901 11 00

Kofeiiniga

Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, kui sellest ei ole kofeiin ekstraheeritud.

0901 12 00

Kofeiinivaba

Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, millest on kofeiin ekstraheeritud. Tavaliselt on selliselt töödeldud kohvi kofeiinisisaldus kuni 0,2 % kuivaine massist.

0901 21 00 ja 0901 22 00

Röstitud kohv

Nendesse alamrubriikidesse kuulub alamrubriikide 0901 11 00 ja 0901 12 00 selgitavates märkustes nimetatud röstitud kohv, ka enne röstimist märgmenetlusel töödeldud, ka jahvatatud või kokku pressitud.

0901 21 00

Kofeiiniga

Kohaldada alamrubriigi 0901 11 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0901 22 00

Kofeiinivaba

Kohaldada alamrubriigi 0901 12 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

0901 90 10

Kohviubade kestad ja koored

Kestad on õhukesed sarvkestad, mis ümbritsevad kohvikirsi viljaliha sees olevat tavaliselt kahte seemet (kohviuba).

Kohvioa koor on iga kohvioa ümber olev hõbejas sarvkest, mis eemaldatakse röstimisega.

0901 90 90

Kohvi sisaldavad kohviasendajad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0901 esimese lõigu punktis 5 nimetatud tooteid. Need segud võivad olla jahvatatud või jahvatamata või isegi kokku pressitud.

0904

Piprad perekonnast

  Piper; perekonda

  Capsicum

  või

  Pimenta

  kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad

0904 11 00

Purustamata ja jahvatamata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 0904 punktis 1 nimetatud tooted. Tuleb märkida, et sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka purunenud pipraterad ja pipraosakesed, kui need silmnähtavalt ei ole tahtliku jahvatamise või purustamise tulemus. See kehtib ka ebapuhtast piprast koosneva vürtsitolmu või -jääkide kohta.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka äädikalahuses või soolvees säilitatavad rohelised pipraterad, ka siis, kui on lisatud väheses koguses sidrunhapet.

0904 20 10 kuni 0904 20 90

Perekonda

  Capsicum

  või

  Pimenta

  kuuluvad viljad, kuivatatud, purustatud või jahvatatud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 0904 punktis 2 nimetatud tooted, kui need on kuivatatud, purustatud või jahvatatud.

0904 20 10

Paprika

Selle alamrubriigi paprikad (Capsicum annuum var. grossum) on suhteliselt suured, mahedamaitselised viljad. Neid korjatakse kas veel rohelistena või juba punastena. Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes kuivatatud paprika, kas tervena või tükkidena, kuid purustamata ja jahvatamata.

0906

Kaneel ja kaneelipuu õied

0906 11 00 ja 0906 19 00

Purustamata ja jahvatamata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad näiteks:

1.

torukesed üksteise ümber keerdunud kaneelikoore liistakutest, mis võivad olla kuni 110 cm pikad;

| 2. | teatavasse pikkusesse (nt 5–10 cm) lõigatud kaneelitorukesed; |
| --- | --- |

2.

teatavasse pikkusesse (nt 5–10 cm) lõigatud kaneelitorukesed;

| 3. | eri pikkuse ja laiusega kooretükid nagu „quillings” (kaneelitorukeste standardsesse pikkusesse lõikamisest tekkivad killud ja jäägid), „featherings” ja „chips” (kaneelikoore tükikesed, mis tekivad koorimisel ja mida kasutatakse eelkõige kaneeliõli valmistamiseks). |
| --- | --- |

3.

eri pikkuse ja laiusega kooretükid nagu „quillings” (kaneelitorukeste standardsesse pikkusesse lõikamisest tekkivad killud ja jäägid), „featherings” ja „chips” (kaneelikoore tükikesed, mis tekivad koorimisel ja mida kasutatakse eelkõige kaneeliõli valmistamiseks).

0906 11 00

Kaneel (Cinnamomum zeylanicum Blume)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0906 11.

0907 00 00

Nelk (kogu vili, pungad ja varred)

Sellesse alamrubriiki kuulub ka purustatud ja jahvatatud nelk.

0908

Muskaatpähkel, muskaatõis ja kardemon

0908 10 00

Muskaatpähkel

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, lõik a.

Sellesse alamrubriiki kuuluv muskaatpähkel on muskaatpähklipuu e lõhnava muskaadipuu (Myristica fragans) seeme.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eeterlike õlide või lõhnaainete tööstuslikuks tootmiseks kasutatavad terved muskaatpähklid, mis on kahjurite tõrjeks sageli lubjapiimaga töödeldud, ning halvema kvaliteediga muskaatpähklid, nagu näiteks kuivetunud või saagikoristamisel purunenud ja mis turustatakse nimetuse all „puru”, „BWP” (purunenud, ussitanud, pehkinud) või „defektne”.

0908 20 00

Muskaatõis

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, punkt b.

0908 30 00

Kardemon

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, lõik c, punktid 1–4.

0909

Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad

0909 20 00

Koriandri seemned

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja kolmas lõik.

Koriandri seemned on kerajad, kollakaspruuni värvi. Need on magusa ja veidi kirbe maitsega.

0909 30 00

Ristiköömne seemned

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja kolmas lõik.

Ristiköömned (Cuminum cyminum) on ovaalsed ja konarlikud.

0909 40 00

Hariliku köömne seemned

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja kolmas lõik.

Köömned (Carum carvi) on ovaalsed, piklikud ja konarlikud.

0910

Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aed-liivatee, loorberilehed, karri ja muud vürtsid

0910 10 00

Ingver

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, lõik a.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ingveri (Amomum zingiber L.) värsked, kuivatatud või purustatud risoomid. Sellesse alamrubriiki kuulub nii must ingver (koorimata risoom) kui ka valge ingver (kooritud risoom).

0910 20 10 ja 0910 20 90

Safran

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punkt b.

0910 30 00

Kollajuur e kurkum

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punkt c.

Tavaliselt turustatakse ümaraid kollajuuri, mis on suured ja ümarad esmased risoomid peajuurest, kuna aga pikad kollajuured on teisesed risoomid kõrvaljuurtest ja on ovaalsed või silindrilised.

0910 91 10 ja 0910 91 90

Selle grupi märkuse 1 punktis b määratletud segud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punkt g.

0910 99 31 kuni 0910 99 39

Aed-liivatee

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad paljud aed-liivatee liigid (Thymus vulgaris, Thymus zygis, Thymus serpyllum e nõmm-liivatee), ka kuivatatud.

0910 99 31

Nõmm-liivatee (Thymus serpyllum)

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes liigi Thymus serpyllum nõmm-liivatee.

0910 99 33

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka korjatud ja kuivatatud lehed ning õied liikidest Thymus vulgaris ja Thymus zygis.

0910 99 50

Loorberilehed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad hariliku loorberipuu (Laurus nobilis) lehed, ka kuivatatud.

0910 99 60

Karri

Karripulber on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 0910 punktis e; nendesse segudesse lisatud vähesed kogused muid aineid (sool, sinepiseemned, jahvatatud kaunviljad) ei muuda karripulbrite klassifitseerimist.

0910 99 94 ja 0910 99 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad aedtilli (Anethum graveolens) seemned, kani ja mauripipar, mida saadakse etioopia ksüloopia e etioopia mauripipra e kumba (Xylopia aethiopica) viljadest.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski alljärgnevad tooted, kuigi neid kasutatakse üldiselt maitseainetena:

| a) | sinepiseemned (rubriik 1207); |
| --- | --- |

a)

sinepiseemned (rubriik 1207);

| b) | kõigi kalganiliikide risoomid (rubriik 1211); |
| --- | --- |

b)

kõigi kalganiliikide risoomid (rubriik 1211);

| c) | värvisafloori (Carthamus tinctorius või Carthamus oxyacantha või Carthamus palaestinus) õitest valmistatud värvaine, mis on pärissafranist punasem (rubriik 1404). |
| --- | --- |

c)

värvisafloori (Carthamus tinctorius või Carthamus oxyacantha või Carthamus palaestinus) õitest valmistatud värvaine, mis on pärissafranist punasem (rubriik 1404).

Paljud maitsetaimed, mis ei ole rangelt võttes vürtsid, klassifitseeritakse selle grupi asemel eelkõige gruppidesse 7 ja 12 (vaata nende gruppide selgitavaid märkusi).

GRUPP 10

TERAVILI

Üldist

Kuivatatud kõrsviljade (nt maisi) viljapead, tõlvikud ja pöörised, mida on pleegitatud, värvitud, immutatud või muul viisil dekoratiivseks otstarbeks töödeldud, klassifitseeritakse alamrubriiki 0604 99 90.

Teravili klassifitseeritakse käesolevasse gruppi ka siis, kui seda on säilitamise otstarbel kuumtöödeldud, mille tulemusena terad võivad osaliselt geelistuda ja mõnikord ka lõhkeda. Osaline geelistumine (eelželatiniseerumine) toimub kuivatusprotsessi käigus ainult väga väikesel osal teradest. Tärklise selline muundamine ei ole kuumtöötlemise eesmärk, vaid üksnes kõrvalmõju. Kõnealust töötlemisviisi ei tule 10. grupi märkuse 1 B tähenduses pidada väljendiks „muul viisil töödeldud”.

| 1001 | Nisu ja meslin |
| --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu

  Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1 ja HS selgitavad märkused, rubriik 1001, esimene lõik punkt 2. |
| 1001 90 91 | Harilik nisu ja meslin seemneks

  Seemnevili on selekteeritud teravili ja see on tavaliselt äratuntav pakendi järgi (nt kotid, millel on kasutust näitav märgistus) ning kõrge hinna poolest.
  Seemnevilja võib puhtida, kaitseks kahjurite ja lindude eest. |
| 1003 00 | Oder |
| 1003 00 10 | Seemneks

  Vaata alamrubriigi 1001 90 91 selgitavad märkused. |
| 1006 | Riis

  Vaata selle grupi lisamärkus 1. |
| 1008 | Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili |
| 1008 90 10 | Tritikale

  Tritikale on hübriidsort, mis on saadud nisu ja rukki ristamise tulemusena. Tera on tavaliselt rukkiterast suurem ja pikem ning sageli nisuterast suurem ja pikem; pealmine kiht on krobeline. |

1001

Nisu ja meslin

1001 10 00

Kõva nisu

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1 ja HS selgitavad märkused, rubriik 1001, esimene lõik punkt 2.

1001 90 91

Harilik nisu ja meslin seemneks

Seemnevili on selekteeritud teravili ja see on tavaliselt äratuntav pakendi järgi (nt kotid, millel on kasutust näitav märgistus) ning kõrge hinna poolest.

Seemnevilja võib puhtida, kaitseks kahjurite ja lindude eest.

1003 00

Oder

1003 00 10

Seemneks

Vaata alamrubriigi 1001 90 91 selgitavad märkused.

1006

Riis

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1008

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili

1008 90 10

Tritikale

Tritikale on hübriidsort, mis on saadud nisu ja rukki ristamise tulemusena. Tera on tavaliselt rukkiterast suurem ja pikem ning sageli nisuterast suurem ja pikem; pealmine kiht on krobeline.

GRUPP 11

JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN

| 1101 00 | Püülijahu nisust või meslinist

  Vaata selle grupi märkus 2.
  Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola (tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahvatatud idusid ja röstitud linnaseid. |
| --- | --- |
| 1102 | Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist

  Vaata selle grupi märkus 2.
  Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola (tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahvatatud idusid ja röstitud linnaseid. |
| 1102 20 10 ja 1102 20 90 | Maisijahu

  Rasvasisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 84/4/EMÜ (EÜT L 15, 18.1.1984, lk 29) lisa I menetluses A sätestatud analüütilist meetodit komisjoni määruse (EMÜ) nr 1748/85 (EÜT L 167, 27.6.1985, lk 26) kohaselt.
  Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka „masa-jahuks” nimetatav maisijahu, mis saadakse „seisutamisel” („nikstamaliseerimine”), millele on iseloomulik maisiterade keetmine ja leotamine kaltsiumhüdroksiidilahuses ning sellele järgnev kuivatamine ja jahvatamine.
  Mis tahes täiendav töötlemine, näiteks röstimine, viib siiski selleni, et kõnealust toodet ei klassifitseerita enam rubriiki 1102 (tavaliselt 19. grupp). |
| 1103 | Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid |
| 1103 11 10 kuni 1103 19 90 | Tangud ja lihtjahu







  1. | Vaata selle grupi märkused 2 ja 3. |

1101 00

Püülijahu nisust või meslinist

Vaata selle grupi märkus 2.

Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola (tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahvatatud idusid ja röstitud linnaseid.

1102

Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist

Vaata selle grupi märkus 2.

Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola (tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahvatatud idusid ja röstitud linnaseid.

1102 20 10 ja 1102 20 90

Maisijahu

Rasvasisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 84/4/EMÜ (EÜT L 15, 18.1.1984, lk 29) lisa I menetluses A sätestatud analüütilist meetodit komisjoni määruse (EMÜ) nr 1748/85 (EÜT L 167, 27.6.1985, lk 26) kohaselt.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka „masa-jahuks” nimetatav maisijahu, mis saadakse „seisutamisel” („nikstamaliseerimine”), millele on iseloomulik maisiterade keetmine ja leotamine kaltsiumhüdroksiidilahuses ning sellele järgnev kuivatamine ja jahvatamine.

Mis tahes täiendav töötlemine, näiteks röstimine, viib siiski selleni, et kõnealust toodet ei klassifitseerita enam rubriiki 1102 (tavaliselt 19. grupp).

1103

Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid

1103 11 10 kuni 1103 19 90

Tangud ja lihtjahu

1.

Vaata selle grupi märkused 2 ja 3.

| 2. | Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1103, esimesed kuus lõiku. |
| --- | --- |

2.

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1103, esimesed kuus lõiku.

| 3. | — | Tooted, mis ei vasta selle grupi märkuses 3 sätestatud sõelanalüüsi nõuetele, klassifitseeritakse rubriiki 1104. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Tooted, mis ei vasta selle grupi märkuses 3 sätestatud sõelanalüüsi nõuetele, klassifitseeritakse rubriiki 1104.

| — | Tooted, mis vastavad selle grupi märkuses 3 sätestatud sõelanalüüsi nõuetele, kuid mis on poleeritud ja ümardatud (kruupideks jahvatatud), s.t on kruupidena, klassifitseeritakse rubriigi 1104 vastavasse poleeritud teri käsitlevasse alamrubriiki. |
| --- | --- |

—

Tooted, mis vastavad selle grupi märkuses 3 sätestatud sõelanalüüsi nõuetele, kuid mis on poleeritud ja ümardatud (kruupideks jahvatatud), s.t on kruupidena, klassifitseeritakse rubriigi 1104 vastavasse poleeritud teri käsitlevasse alamrubriiki.

1103 13 10 ja 1103 13 90

Maisist

Rasvasisalduse määramise kohta vaata alamrubriikide 1102 20 10 ja 1102 20 90 selgitavad märkused.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka „masa-jahuks” nimetatav maisitang ja -jahu, mis saadakse „seisutamisel” („nikstamaliseerimine”), millele on iseloomulik maisiterade keetmine ja leotamine kaltsiumhüdroksiidilahuses ning sellele järgnev kuivatamine ja jahvatamine.

Mis tahes täiendav töötlemine, näiteks röstimine, viib siiski selleni, et kõnealust toodet ei klassifitseerita enam rubriiki 1103 (tavaliselt 19. grupp).

1103 20 10 kuni 1103 20 90

Graanulid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1103, viimane lõik.

1104

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega), v.a rubriigi 1006 riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud

Teraviljahelbed, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1104 12 90, 1104 19 69 ja 1104 19 91, on enne kroovitud ja siis valtsitud teravili.

1104 22 20 kuni 1104 29 89

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1104, teine lõik punktid 2–5.

1104 22 50

Kruubid

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1104 teise lõigu punktis 4 nimetatud kruupide (poleeritud terade) kuuluvad sellesse alamrubriiki viljatera tükikesed, mis on kujult ümmargused graanulid.

1104 22 90

Jämejahvatusega, muul viisil töötlemata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kroovimata teravilja tükikestest tooted, mis ei vasta selle grupi märkuses 3 sätestatud sõelanalüüsi nõuetele.

1104 23 30

Kruubid

Vaata alamrubriigi 1104 22 50 selgitavad märkused.

1104 23 90

Jämejahvatusega, muul viisil töötlemata

Vaata alamrubriigi 1104 22 90 selgitavad märkused.

Kroovimata puhastatud maisiterade sõelumisel saadud purunenud maisiterad, mis vastavad käesoleva grupi märkuses 2 A sätestatud kriteeriumidele, klassifitseeritakse käesolevasse alamrubriiki „jämejahvatusega, muul viisil töötlemata” teraviljana.

1104 29 05

Kruubid

Vaata alamrubriigi 1104 22 50 selgitavad märkused.

1104 29 07

Jämejahvatusega, muul viisil töötlemata

Vaata alamrubriigi 1104 22 90 selgitavad märkused.

1104 29 30

Kruubid

Vaata alamrubriigi 1104 22 50 selgitavad märkused.

1104 29 51 kuni 1104 29 59

Jämejahvatusega, muul viisil töötlemata

Vaata alamrubriigi 1104 22 90 selgitavad märkused.

1104 30 10 ja 1104 30 90

Teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1104, teine lõik, punkt 6.

1106

Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest, rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber; grupi 8 toodetest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

Terminid „peenjahu”, „jämejahu” ja „pulber” on määratletud selle grupi lisamärkuses 2.

Pastakujul olevad tooted ei kuulu sellesse rubriiki.

1107

Linnased, röstitud või röstimata

1107 10 11 kuni 1107 10 99

Röstimata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik linnased, milles on teraviljatärklise suhkruks lagundamiseks vajalik diastaatiline aktiivsus. Taolisteks linnasteks on näiteks rohelised linnased, leotamisfaasis olevad õhustatud linnased ja kuivatatud linnased, millest viimaseid jagatakse (kaubanduslikus mõttes) sageli heledateks (Pilsner-tüüpi) ja tumedateks (München-tüüpi) linnasteks.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvatele kõikide linnaste teradele on omane jahune ja mure valge sisu. Tumedate linnaste (München-tüüpi) puhul on siiski umbes 10 % teradest sisu värvus kollasest pruunini. Terade sisu on kuiv ja mure. Jahvatamisel saadakse neist pehme peenjahu.

1107 20 00

Röstitud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik röstimise tagajärjel vähenenud või täielikult kadunud diastaatilise aktiivsusega linnased ja mida kasutatakse seetõttu õlletegemisel üksnes röstitud linnaste lisandina, et anda õllele spetsiifiline värvus ja maitse.

Taoliste linnaste terade sisu värvus varieerub määrdunudvalgest mustani, olenevalt linnaste tüübist.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| 1. | röstitud linnased, mis on röstitud enne kui tärklis on jõudnud muutuda linnasesuhkruks või pärast tärklise osalist lagunemist, olenevalt kasutatud heledate linnaste niiskusastmest. Sellistel linnastel on läikiv pealispind ja nende endosperm on must, kuid mitte klaasjas; |
| --- | --- |

1.

röstitud linnased, mis on röstitud enne kui tärklis on jõudnud muutuda linnasesuhkruks või pärast tärklise osalist lagunemist, olenevalt kasutatud heledate linnaste niiskusastmest. Sellistel linnastel on läikiv pealispind ja nende endosperm on must, kuid mitte klaasjas;

| 2. | karamell-linnased, milles tärklise lagunemisel tekkinud linnasesuhkur on karamellistunud. Selliste linnaste värvus võib olla tuhmkollasest kahvatupruunini; vähemalt 90 % teradest on klaasjas endosperm, mille värvus varieerub määrdunudvalgest tumepruunini. Väga heledates karamell-linnastes on diastaatiline aktiivsus mingil määral säilinud. Nende seas võib olla umbes 10 % karamellistumata linnaseid. |
| --- | --- |

2.

karamell-linnased, milles tärklise lagunemisel tekkinud linnasesuhkur on karamellistunud. Selliste linnaste värvus võib olla tuhmkollasest kahvatupruunini; vähemalt 90 % teradest on klaasjas endosperm, mille värvus varieerub määrdunudvalgest tumepruunini. Väga heledates karamell-linnastes on diastaatiline aktiivsus mingil määral säilinud. Nende seas võib olla umbes 10 % karamellistumata linnaseid.

GRUPP 12

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

| 1201 00 | Sojauba, purustatud või purustamata

  Sojaubade (Glycine max’i seemnete) värvus varieerub pruunist rohelise ja mustani. Need praktiliselt ei sisalda tärklist, kuid on rikkad valgu ja õli poolest.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata mõnede seemnete, mida turustatakse nimetusega „rohelised sojaoad” või „rohelised oad”, klassifitseerimisel. Need ei ole sageli sojaoad, vaid rubriiki 0713 klassifitseeritavad oad. |
| --- | --- |
| 1202 | Maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüdimata või lüditud, purustatud või purustamata)

  Maapähkel e arahhis (Arachis hypogaea seeme) sisaldab rohkesti söödavat õli. |
| 1205 | Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata |
| 1205 10 10 ja 1205 10 90 | Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiseemned

  Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, rubriik 1205. |
| 1206 00 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata |
| 1206 00 91 | Kestaga; halli- ja valgetriibulise kestaga

  Selle alamrubriigi päevalilleseemned on tavaliselt mõeldud maiustuste valmistamiseks, linnutoiduks või vahetuks tarbimiseks. Seemnete pikkus on tavaliselt vaid pool kesta pikkusest, mis võib olla üle 2 cm. Nende seemnete õlisisaldus on tavaliselt umbes 30–35 % massist. |
| 1206 00 99 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka päevalilleseemned söögiõli valmistamiseks. Need seemned tarnitakse tavaliselt kestaga, mis on ühtlast musta värvi. Seemne ja kesta pikkus on tavaliselt peaaegu sama. Nende seemnete õlisisaldus on tavaliselt umbes 40–45 % massist. |
| 1207 | Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata |
| 1207 40 10 ja 1207 40 90 | Seesamiseemned

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad hariliku seesami (Sesamum indicum) seemned. |
| 1207 50 10 ja 1207 50 90 | Sinepiseemned

  Sinepiseemneid saadakse erinevatelt sinepiliikidelt, nt valge sinep (Sinapis alba ja Brassica hirta), must kapsasrohi (Brassica nigra) või sarepta sinep (Brassica juncea). |
| 1207 99 97 | Muud

  HS selgitavate märkuste rubriigi 1207 teises lõigus nimetatud puuviljad ja seemned kuuluvad sellesse alamrubriiki, kui need ei ole klassifitseeritud mujal rubriigi 1207 alamrubriikides.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pehme koorega rohelise kõrvitsa seemned, milles geneetiliselt puudub seemnekesta korgitaoline väliskiht (Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch). Neid kõrvitsaid viljeldakse peamiselt õli pärast, mitte aga aed- või köögiviljana; viimase seemned kuuluvad alamrubriiki 1209 91 90.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu röstitud kõrvitsaseemned (alamrubriik 2008 19). |
| 1208 | Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a sinep)

  Vaata selle grupi märkus 2. |
| 1209 | Seemned, viljad ja eosed külviks |
| 1209 10 00 | Suhkrupeediseemned

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes suhkrupeedi (Beta vulgaris var. altissima) seemned.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidulised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimetatakse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma sellise kattekihita. |
| 1209 29 60 | Söödapeediseemned (Beta vulgaris var. alba)

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidulised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimetatakse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma sellise kattekihita. |
| 1209 30 00 | Õite saamiseks kasvatatavate rohttaimede seemned

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka rohttaimede seemned, mida kasvatatakse üksnes või peamiselt õite pärast (seemned lõikelillede, dekoratiivlillede jne saamiseks). Sellist liiki seemned võidakse tollile esitada kasvualusel, nt tselluloosvatil või turbal. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lõhnava lillherne (Lathyrus odoratus) seemned. |
| 1209 91 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aed- või köögiviljadena kasutatavate kõrvitsate seemned külviks, vahetuks kasutamiseks (nt salatites), toiduainetööstuses (nt pagaritoodetes) või raviotstarbeks.
  Vaata ka alamrubriigi 1207 99 97 selgitavad märkused. |
| 1209 99 10 | Metsapuude seemned

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad metsapuude seemned ja muud seemneviljad, isegi kui need importivas riigis on mõeldud ehispuude või -põõsaste kasvatamiseks.
  Selles alamrubriigis tähistab termin „puud” kõiki puid, põõsaid või madalakasvulisi puid, mille tüved, varred ja oksad on puitunud.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik külviks kasutatavad seemned ja viljad:






  1. | nii euroopa kui ka eksootiliste liikide puudelt, mis on mõeldud maa metsastamiseks puidu saamiseks, aga ka pinnase säilitamiseks või kaitseks erosiooni vastu. |

1201 00

Sojauba, purustatud või purustamata

Sojaubade (Glycine max’i seemnete) värvus varieerub pruunist rohelise ja mustani. Need praktiliselt ei sisalda tärklist, kuid on rikkad valgu ja õli poolest.

Erilist tähelepanu tuleb pöörata mõnede seemnete, mida turustatakse nimetusega „rohelised sojaoad” või „rohelised oad”, klassifitseerimisel. Need ei ole sageli sojaoad, vaid rubriiki 0713 klassifitseeritavad oad.

1202

Maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, lüdimata või lüditud, purustatud või purustamata)

Maapähkel e arahhis (Arachis hypogaea seeme) sisaldab rohkesti söödavat õli.

1205

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata

1205 10 10 ja 1205 10 90

Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiseemned

Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, rubriik 1205.

1206 00

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata

1206 00 91

Kestaga; halli- ja valgetriibulise kestaga

Selle alamrubriigi päevalilleseemned on tavaliselt mõeldud maiustuste valmistamiseks, linnutoiduks või vahetuks tarbimiseks. Seemnete pikkus on tavaliselt vaid pool kesta pikkusest, mis võib olla üle 2 cm. Nende seemnete õlisisaldus on tavaliselt umbes 30–35 % massist.

1206 00 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka päevalilleseemned söögiõli valmistamiseks. Need seemned tarnitakse tavaliselt kestaga, mis on ühtlast musta värvi. Seemne ja kesta pikkus on tavaliselt peaaegu sama. Nende seemnete õlisisaldus on tavaliselt umbes 40–45 % massist.

1207

Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata

1207 40 10 ja 1207 40 90

Seesamiseemned

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad hariliku seesami (Sesamum indicum) seemned.

1207 50 10 ja 1207 50 90

Sinepiseemned

Sinepiseemneid saadakse erinevatelt sinepiliikidelt, nt valge sinep (Sinapis alba ja Brassica hirta), must kapsasrohi (Brassica nigra) või sarepta sinep (Brassica juncea).

1207 99 97

Muud

HS selgitavate märkuste rubriigi 1207 teises lõigus nimetatud puuviljad ja seemned kuuluvad sellesse alamrubriiki, kui need ei ole klassifitseeritud mujal rubriigi 1207 alamrubriikides.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pehme koorega rohelise kõrvitsa seemned, milles geneetiliselt puudub seemnekesta korgitaoline väliskiht (Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca ja Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch). Neid kõrvitsaid viljeldakse peamiselt õli pärast, mitte aga aed- või köögiviljana; viimase seemned kuuluvad alamrubriiki 1209 91 90.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu röstitud kõrvitsaseemned (alamrubriik 2008 19).

1208

Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a sinep)

Vaata selle grupi märkus 2.

1209

Seemned, viljad ja eosed külviks

1209 10 00

Suhkrupeediseemned

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes suhkrupeedi (Beta vulgaris var. altissima) seemned.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidulised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimetatakse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma sellise kattekihita.

1209 29 60

Söödapeediseemned (Beta vulgaris var. alba)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidulised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimetatakse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma sellise kattekihita.

1209 30 00

Õite saamiseks kasvatatavate rohttaimede seemned

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka rohttaimede seemned, mida kasvatatakse üksnes või peamiselt õite pärast (seemned lõikelillede, dekoratiivlillede jne saamiseks). Sellist liiki seemned võidakse tollile esitada kasvualusel, nt tselluloosvatil või turbal. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lõhnava lillherne (Lathyrus odoratus) seemned.

1209 91 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aed- või köögiviljadena kasutatavate kõrvitsate seemned külviks, vahetuks kasutamiseks (nt salatites), toiduainetööstuses (nt pagaritoodetes) või raviotstarbeks.

Vaata ka alamrubriigi 1207 99 97 selgitavad märkused.

1209 99 10

Metsapuude seemned

Sellesse alamrubriiki kuuluvad metsapuude seemned ja muud seemneviljad, isegi kui need importivas riigis on mõeldud ehispuude või -põõsaste kasvatamiseks.

Selles alamrubriigis tähistab termin „puud” kõiki puid, põõsaid või madalakasvulisi puid, mille tüved, varred ja oksad on puitunud.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik külviks kasutatavad seemned ja viljad:

1.

nii euroopa kui ka eksootiliste liikide puudelt, mis on mõeldud maa metsastamiseks puidu saamiseks, aga ka pinnase säilitamiseks või kaitseks erosiooni vastu.

| 2. | dekoratiivpuudelt või puudelt maastikukujunduseks parkide, avalike ja eraaedade jaoks või avalike väljakute, linnatänavate, teede, kanalite jne ääristamiseks. |
| --- | --- |

2.

dekoratiivpuudelt või puudelt maastikukujunduseks parkide, avalike ja eraaedade jaoks või avalike väljakute, linnatänavate, teede, kanalite jne ääristamiseks.

Teise rühma puude hulka – kuhu kuulub suur osa samu liike mis esimesse rühmagi – kuuluvad ka puud, mida kasvatatakse üksnes nende kuju või lehestiku värvuse pärast (nt teatavad papli, vahtra, okaspuude jne liigid), aga ka nende õite pärast (nt mimoos, tamarisk, magnoolia, sirel, kuldvihm, jaapani kirsipuu, harilik juudapuu, roosid) või eredavärviliste viljade pärast (nt loorberkirsipuu, tuhkpuu, tuliastel).

Alljärgnevad seemned ja viljad, isegi kui need on külvamiseks mõeldud, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki:

| a) | 8. gruppi kuuluvad viljad ja pähklid (eelkõige pähklid, nt kastanid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, pekanipähklid, mandlid jne); |
| --- | --- |

a)

8. gruppi kuuluvad viljad ja pähklid (eelkõige pähklid, nt kastanid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, pekanipähklid, mandlid jne);

| b) | 9. grupi kuuluvad seemned ja viljad (nt kadakamarjad); |
| --- | --- |

b)

9. grupi kuuluvad seemned ja viljad (nt kadakamarjad);

| c) | rubriikidesse 1201 00 – 1207 kuuluvad õliseemned ja -pähklid (nt pöögipähklid, palmituumad). |
| --- | --- |

c)

rubriikidesse 1201 00 – 1207 kuuluvad õliseemned ja -pähklid (nt pöögipähklid, palmituumad).

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| a) | tamarindipuu seemned (alamrubriik 1209 99 99) ja |
| --- | --- |

a)

tamarindipuu seemned (alamrubriik 1209 99 99) ja

| b) | tammetõrud ja hobukastanid (alamrubriik 2308 00 40). |
| --- | --- |

b)

tammetõrud ja hobukastanid (alamrubriik 2308 00 40).

1210

Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin

1210 20 10

Humalakäbid kõrge lupuliinisisaldusega, jahvatatud, pulbristatud või graanulitena; lupuliin

Peale lupuliini kuuluvad sellesse alamrubriiki kõrge lupuliinisisaldusega tooted, mis on saadud humalakäbide jahvatamisel pärast lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede mehaanilist eemaldamist.

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud

1211 20 00

Ženšennijuured

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ameerika ženšenni (Panax quinquefolium) ja ženšenni (Panax ginseng) juured. Juured võivad olla silindrilisest kuni süstikukujuliseni, ringikujuliste paksenditega ülemisel kolmandikul, ja on sageli mitmeks haruks jagunenud. Välispinna värvus on kollakasvalgest kuni pruunikaskollaseni, lõikepind on valge ja jahune (keetmisel muutub kõvaks „sarveks”). Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka purustatud või jahvatatud ženšennijuured.

1211 90 30

Tonkaoad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad Leguminosae- sugukonda kuuluva lõhnava tonkapuu (Dipteryx odorata) seemned. Neid nimetatakse ka tonkaubadeks. Need sisaldavad kumariini, mida kasutatakse parfümeeriatööstuses ja dieetjookide essentside valmistamisel.

1211 90 85

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1211 üheteistkümnendas lõigus nimetatud taimed, taimeosad, seemned ja viljad, kui need ei ole klassifitseeritud mujal rubriigi 1211 alamrubriikides, ja ka alljärgnevad:

| 1. | india kanepitaime osad, ka anorgaaniliste või orgaaniliste ainetega segatult, mida kasutatakse tavaliselt täiteainetena; |
| --- | --- |

1.

india kanepitaime osad, ka anorgaaniliste või orgaaniliste ainetega segatult, mida kasutatakse tavaliselt täiteainetena;

| 2. | „orange peas” või „orangettes”, mis on toored, mittesöödavad apelsinivilja algmed, mis varsti pärast puu õitsemist maha varisevad ja mida kogutakse kuivanult eelkõige neis sisalduvate eeterlike õlide (petit-grain) ekstraheerimiseks; |
| --- | --- |

2.

„orange peas” või „orangettes”, mis on toored, mittesöödavad apelsinivilja algmed, mis varsti pärast puu õitsemist maha varisevad ja mida kogutakse kuivanult eelkõige neis sisalduvate eeterlike õlide (petit-grain) ekstraheerimiseks;

| 3. | kuivatatud võilillelehed (Taraxacum officinale); |
| --- | --- |

3.

kuivatatud võilillelehed (Taraxacum officinale);

| 4. | kuivatatud hapuoblikas (Rumex acetosa); |
| --- | --- |

4.

kuivatatud hapuoblikas (Rumex acetosa);

| 5. | kuivatatud suur mungalill (Tropaeolum majus). |
| --- | --- |

5.

kuivatatud suur mungalill (Tropaeolum majus).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu vetikad (rubriik 1212) või kõrvitsaseemned (rubriik 1207 või 1209).

1212

Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi

  Cichorium intybus sativum

  röstimata juured)

1212 20 00

Mere- ja muud vetikad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt A.

1212 91 20 ja 1212 91 80

Suhkrupeet

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes suhkrupeedid, millest suhkur on ekstraheerimata, suhkrusisaldusega tavaliselt üle 60 % kuivaine massist. Suhkrupeedid, millest suhkur on osaliselt või täielikult ekstraheeritud, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 2303 20 10 või 2303 20 90.

1212 99 30

Jaanileivapuu kaunad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt C, esimene ja teine lõik.

1212 99 41 ja 1212 99 49

Jaanileivapuu seemned

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt C, kolmas lõik.

1212 99 70

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1212 punkti D kolmandas, neljandas ja viiendas lõigus nimetatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:

| 1. | terved, jahvatatud või pulbristatud „konjaku” või konnyaku taime mugulad; |
| --- | --- |

1.

terved, jahvatatud või pulbristatud „konjaku” või konnyaku taime mugulad;

| 2. | õietolm – väikesed kerajad tükikesed, mis koosnevad mesilaste kogutud õietolmust ja mis on kokku kleepunud nektari, mee ja mesilaste süljega. |
| --- | --- |

2.

õietolm – väikesed kerajad tükikesed, mis koosnevad mesilaste kogutud õietolmust ja mis on kokku kleepunud nektari, mee ja mesilaste süljega.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kõrvitsaseemned (rubriik 1207 või 1209).

1214

Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena

1214 90 10

Söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | varspeet (või söödapeet) (Beta vulgaris var. alba); |
| --- | --- |

1.

varspeet (või söödapeet) (Beta vulgaris var. alba);

| 2. | kaalikas või kollane kaalikas (Brassica napus var. napobrassica); |
| --- | --- |

2.

kaalikas või kollane kaalikas (Brassica napus var. napobrassica);

| 3. | muud söödajuurviljad, nt söödanaeris ja söödaporgand.
  Maapirni (nt Helianthus tuberosus) eri liigid ja sordid klassifitseeritakse rubriiki 0714, kuna aga aed-moorputk (Pastinaca sativa) klassifitseeritakse 7. grupi köögiviljana (värskelt või jahutatuna rubriiki 0706). |
| --- | --- |

3.

muud söödajuurviljad, nt söödanaeris ja söödaporgand.

Maapirni (nt Helianthus tuberosus) eri liigid ja sordid klassifitseeritakse rubriiki 0714, kuna aga aed-moorputk (Pastinaca sativa) klassifitseeritakse 7. grupi köögiviljana (värskelt või jahutatuna rubriiki 0706).

GRUPP 13

ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID

| 1301 | Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) |
| --- | --- |
| 1301 20 00 | Kummiaraabik

  Kummiaraabik (e akaatsia kummivaik) esitatakse tollile kollakate või punakate tükkidena, mis on läbipaistvad ja lahustuvad vees, mitte aga alkoholis. |
| 1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata |
| 1302 11 00 | Oopium

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, punkt 1. |
| 1302 12 00 | Lagritsast

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, punkt 2. |
| 1302 19 80 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa punktid 4–20. |
| 1302 20 10 ja 1302 20 90 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1302 B osas nimetatud tooted. |
| 1302 31 00 | Agar-agar

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 1. |
| 1302 32 10 ja 1302 32 90 | Jaanileivapuu kaunadest ja seemnetest või guaaraoa seemnetest taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 2.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu guaaraoa seemnete endosperm („guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapäraste helvestena (rubriik 1404). |
| 1302 39 00 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1302 C osa punktides 3–5 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:






  1. | Taani rannikult kogutud vetikast Furcellaria fastigiata valmistatud ekstrakt, mis on saadud samal viisil ja pakendatud samal kujul nagu agar-agar; |

1301

Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

1301 20 00

Kummiaraabik

Kummiaraabik (e akaatsia kummivaik) esitatakse tollile kollakate või punakate tükkidena, mis on läbipaistvad ja lahustuvad vees, mitte aga alkoholis.

1302

Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

1302 11 00

Oopium

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, punkt 1.

1302 12 00

Lagritsast

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, punkt 2.

1302 19 80

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa punktid 4–20.

1302 20 10 ja 1302 20 90

Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1302 B osas nimetatud tooted.

1302 31 00

Agar-agar

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 1.

1302 32 10 ja 1302 32 90

Jaanileivapuu kaunadest ja seemnetest või guaaraoa seemnetest taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 2.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu guaaraoa seemnete endosperm („guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapäraste helvestena (rubriik 1404).

1302 39 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1302 C osa punktides 3–5 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:

1.

Taani rannikult kogutud vetikast Furcellaria fastigiata valmistatud ekstrakt, mis on saadud samal viisil ja pakendatud samal kujul nagu agar-agar;

| 2. | küdooniaseemnetest saadud taimeliim; |
| --- | --- |

2.

küdooniaseemnetest saadud taimeliim;

| 3. | islandi samblikust e islandi käokõrvast saadud taimeliim; |
| --- | --- |

3.

islandi samblikust e islandi käokõrvast saadud taimeliim;

| 4. | karrageen e iiri samblik ning kaltsium-, naatrium- ja kaaliumkarragenaat, isegi kui neile on lisatud suhkrut (nt sahharoosi, glükoosi), et tagada pideva toimeaktiivsuse säilimist. Lisatud suhkru sisaldus ei ületa tavaliselt 25 % massist. |
| --- | --- |

4.

karrageen e iiri samblik ning kaltsium-, naatrium- ja kaaliumkarragenaat, isegi kui neile on lisatud suhkrut (nt sahharoosi, glükoosi), et tagada pideva toimeaktiivsuse säilimist. Lisatud suhkru sisaldus ei ületa tavaliselt 25 % massist.

GRUPP 14

TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED

| 1401 | Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal (näiteks bambus, rotang, pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, raffia, puhastatud, pleegitatud või värvitud õled ja niinekoor) |
| --- | --- |
| 1401 10 00 | Bambus

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, punkt 1. |
| 1401 20 00 | Rotang

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, punkt 2. |
| 1401 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1401 teise lõigu punktides 3–7 nimetatud tooted. Eri hundinuialiikide (nt Typha latifolia e laialehine hundinui) lehed klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki. |
| 1404 | Mujal nimetamata taimne materjal |
| 1404 20 00 | Puuvillalinter

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1404, teine lõik, punkt A. |
| 1404 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 1404 teise lõigu punktides B–F nimetatud tooted.
  HS selgitavate märkuste rubriigi 1404 teise lõigu F osa punktis 7 nimetatud uniohakanupud on kangru-uniohaka (Dipsacus sativus) nutid;
  Sellesse alamrubriiki kuulub ka guaaraoa seemnete endosperm („guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapäraste helvestena. |

1401

Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal (näiteks bambus, rotang, pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, raffia, puhastatud, pleegitatud või värvitud õled ja niinekoor)

1401 10 00

Bambus

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, punkt 1.

1401 20 00

Rotang

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, punkt 2.

1401 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1401 teise lõigu punktides 3–7 nimetatud tooted. Eri hundinuialiikide (nt Typha latifolia e laialehine hundinui) lehed klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki.

1404

Mujal nimetamata taimne materjal

1404 20 00

Puuvillalinter

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1404, teine lõik, punkt A.

1404 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 1404 teise lõigu punktides B–F nimetatud tooted.

HS selgitavate märkuste rubriigi 1404 teise lõigu F osa punktis 7 nimetatud uniohakanupud on kangru-uniohaka (Dipsacus sativus) nutid;

Sellesse alamrubriiki kuulub ka guaaraoa seemnete endosperm („guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapäraste helvestena.

III JAOTIS

LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

GRUPP 15

LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

Üldist

Termin „kasutamine tööstusliku toorainena” selle grupi alamrubriikides tähistab üksnes selliseid kasutusviise, millega seoses põhitoodet muudetakse.

Teisest küljest, mõnedes alamrubriikides esinev termin „tehnilisel otstarbel” ei sisalda taolist muutumist.

Terminitega „kasutamine tööstusliku toorainena” ja „tehnilisel otstarbel” ei tähistata puhastamist, rafineerimist ega hüdrogeenimist.

Tuleb rõhutada, et ka inimtoidus kasutamiseks kõlblikud tooted võivad olla mõeldud kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena.

Selle grupi alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mis on mõeldud kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmisel, hõlmavad ka õlid ja rasvad loomatoidu tootmiseks.

| Lisamärkus 1 a) | Taimeõlide voolavat fraktsiooni, mis on saadud tahkete koostisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste lahustite, pindiste jne kasutamisega, ei saa lugeda toorõliks. |
| --- | --- |

Lisamärkus 1 a)

Taimeõlide voolavat fraktsiooni, mis on saadud tahkete koostisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste lahustite, pindiste jne kasutamisega, ei saa lugeda toorõliks.

| 1502 00 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

  Sellesse rubriiki kuuluvad peale sulatatud rasva ka sulatamata rasv, s.o rakumembraani küljes kinni olev rasv.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad seega alljärgnevad tooted:






  1. | sulatamata toorrasv või ploomirasv (nii nagu see tapamajades, lihapoodides lihakehade töötlemisel või siseelundite ümbertöötlemisel kõrvalsaadusena tekib); |
| --- | --- | --- |

1502 00

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

Sellesse rubriiki kuuluvad peale sulatatud rasva ka sulatamata rasv, s.o rakumembraani küljes kinni olev rasv.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seega alljärgnevad tooted:

1.

sulatamata toorrasv või ploomirasv (nii nagu see tapamajades, lihapoodides lihakehade töötlemisel või siseelundite ümbertöötlemisel kõrvalsaadusena tekib);

| 2. | sulatatud rasv, sh:






  a) | „Premier jus”, mis on söödavatest tahketest rasvadest kõige parema kvaliteediga; |
| --- | --- | --- |

2.

sulatatud rasv, sh:

a)

„Premier jus”, mis on söödavatest tahketest rasvadest kõige parema kvaliteediga;

| b) | kõrnerasv; |
| --- | --- |

b)

kõrnerasv;

| c) | happerasv, mis saadakse madala kvaliteediga sulatamata rasva keetmisel väävelhappe vesilahuses, kus raku valkained hüdrolüüsuvad, vabastades rasva; |
| --- | --- |

c)

happerasv, mis saadakse madala kvaliteediga sulatamata rasva keetmisel väävelhappe vesilahuses, kus raku valkained hüdrolüüsuvad, vabastades rasva;

| 3. | veiste, lammaste või kitsede kontidest ja jäätmetest saadud rasv. |
| --- | --- |

3.

veiste, lammaste või kitsede kontidest ja jäätmetest saadud rasv.

Sellesse rubriiki ei kuulu siiski kondiõli ja luuüdiõli ning sõraõli (rubriik 1506 00 00).

1503 00

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

1503 00 11 ja 1503 00 19

Rasvasteariin ja oleosteariin

Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste rubriigi 1503 teises ja eelviimases lõigus nimetatud tooteid.

1503 00 30

Rasvõli tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks

Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 1503 viiendas lõigus kirjeldatud toode, kui see on mõeldud kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmisel (vaata selle grupi üldmärkused).

1503 00 90

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1503 kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud toodete kuulub sellesse alamrubriiki ka rasvõli (mittesöödav oleoõli), mis ei vasta alamrubriigis 1503 00 30 sätestatud tingimustele, näiteks rasvõli tehniliseks otstarbeks.

1504

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata)

Vaata käesoleva grupi HS selgitavad üldmärkused, A osa, kuues ja seitsmes lõik.

1504 10 10 kuni 1504 10 99

Kalamaksaõli ja selle fraktsioonid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1504, teine lõik.

1504 10 10

A-vitamiini sisaldusega kuni 2 500 RÜ/g

Tursklastelt (tursk, kilttursk, molva, heik jne) saadud kalamaksaõli A-vitamiini sisaldus on tavaliselt kuni 2 500 RÜ/g.

1504 10 91 ja 1504 10 99

Muud

Näiteks tuunikaladelt, hiidlestalt ja erinevatelt haidelt saadud kalamaksaõli A-vitamiini sisaldus on tavaliselt üle 2 500 RÜ/g.

Suurendatud vitamiinisisaldusega õlid klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse juhul, kui need on säilitanud oma kalamaksaõli põhiomadused. Sellised on näiteks kalamaksaõlid, mille A-vitamiini sisaldus on kuni 100 000 RÜ/g.

1504 20 10 ja 1504 20 90

Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid, mis on saadud kõikidelt kalaliikidelt, v.a nende maksast ekstraheeritud õli. Siia kuuluvad näiteks:

| 1. | õli, mida saadakse heeringalt ja räimelt ning menhedenilt (heeringlane, mida püütakse ainuüksi õli pärast); |
| --- | --- |

1.

õli, mida saadakse heeringalt ja räimelt ning menhedenilt (heeringlane, mida püütakse ainuüksi õli pärast);

| 2. | kalakonservide valmistamisjääkidest saadud õli, mis on halvema kvaliteediga kui eelpool nimetatu. Kaubanduslik tähtsus on heeringlaste, tuunikalade, boniidi ja lõhelaste jääkidest saadud õlil; |
| --- | --- |

2.

kalakonservide valmistamisjääkidest saadud õli, mis on halvema kvaliteediga kui eelpool nimetatu. Kaubanduslik tähtsus on heeringlaste, tuunikalade, boniidi ja lõhelaste jääkidest saadud õlil;

| 3. | kalatööstuse jääkidest saadud õli, mille koostis on väga erinev ja kvaliteet eelmise rühmaga võrreldes veelgi halvem; |
| --- | --- |

3.

kalatööstuse jääkidest saadud õli, mille koostis on väga erinev ja kvaliteet eelmise rühmaga võrreldes veelgi halvem;

| 4. | „kalasteariin”, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1504 viiendas lõigus. |
| --- | --- |

4.

„kalasteariin”, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1504 viiendas lõigus.

Selle alamrubriigi rasvad ja õlid on peamiselt kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena näiteks parkimiseks, maalrivärvide ja jahutus-määrdevedelike valmistamiseks.

1504 30 10 ja 1504 30 90

Mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

| 1. | vaalaõli ja toorspermatseetõli, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1504 kolmandas ja neljandas lõigus; |
| --- | --- |

1.

vaalaõli ja toorspermatseetõli, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1504 kolmandas ja neljandas lõigus;

| 2. | mereimetajate traan; |
| --- | --- |

2.

mereimetajate traan;

| 3. | loivalistelt (hülged, morsad ja merilõvid) saadud õli. |
| --- | --- |

3.

loivalistelt (hülged, morsad ja merilõvid) saadud õli.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik mereimetajatelt saadud õlid ja nende fraktsioonid, sh mereimetajate maksast ekstraheeritud õli, nagu kašeloti maksast saadud õli, mis on väga rikas A-vitamiini poolest ja oma omadustelt samasugune kui alamrubriikide 1504 10 10, 1504 10 91 ja 1504 10 99 kalamaksaõlid.

1505 00

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

1505 00 10

Villarasv, töötlemata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1505, esimene lõik.

1505 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | lanoliin, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1505 kolmandas ja neljandas lõigus; |
| --- | --- |

1.

lanoliin, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 1505 kolmandas ja neljandas lõigus;

| 2. | villarasvast saadud vedelad ja tahked rasvained (villarasva oleiin ja villarasva steariin), mis on villarasva auruga destilleerimisel ja seejärel pressimisel saadud. |
| --- | --- |

2.

villarasvast saadud vedelad ja tahked rasvained (villarasva oleiin ja villarasva steariin), mis on villarasva auruga destilleerimisel ja seejärel pressimisel saadud.

1506 00 00

Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Sellesse alamrubriiki ei kuulu loomsete rasvade või õlide toidukõlbmatud segud või valmistised, nt erinevatelt loomadelt pärit tapamajarasvad või loomsete ja taimsete rasvade ja õlide segud ning valmistised, nt kasutatud praadimisrasv (rubriik 1518).

1507

Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1507 10 10 ja 1507 10 90

Toorõli, hüdratiseeritud või hüdratiseerimata

Termini „toorõli” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 1, lõigud a, b ja c.

1507 90 10 ja 1507 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka rafineeritud sojaõli.

1508

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1508 10 10 ja 1508 10 90

Toorõli

Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b.

1508 90 10 ja 1508 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka rafineeritud maapähkliõli (arahhiseõli).

1509

Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Sellesse rubriiki klassifitseeritav oliiviõli peab vastama kolmele alljärgnevale tingimusele:

| 1. | see on saadud üksnes euroopa õlipuu e hariliku õlipuu (Olea europaea L.) viljade töötlemisel; |
| --- | --- |

1.

see on saadud üksnes euroopa õlipuu e hariliku õlipuu (Olea europaea L.) viljade töötlemisel;

| 2. | see on saadud üksnes mehaanilisel või muul füüsikalisel menetlusel (nt pressimisel), seega välistades lahustite kasutamise (vaata selle grupi märkus 2). |
| --- | --- |

2.

see on saadud üksnes mehaanilisel või muul füüsikalisel menetlusel (nt pressimisel), seega välistades lahustite kasutamise (vaata selle grupi märkus 2).

| 3. | see ei ole taasesterdatud ega sellesse ei ole segatud muid õlisid, sh oliivide pressimisjäätmetest saadud õli (puuõli), mis klassifitseeritakse rubriiki 1510 00. |
| --- | --- |

3.

see ei ole taasesterdatud ega sellesse ei ole segatud muid õlisid, sh oliivide pressimisjäätmetest saadud õli (puuõli), mis klassifitseeritakse rubriiki 1510 00.

1509 10 10

Lampides kasutatav oliivi neitsiõli

Vaata selle grupi lisamärkus 2, B osa, punkt I.

1509 10 90

Muud

Vaata selle grupi lisamärkus 2, B osa, punkt II.

1509 90 00

Muud

Vaata selle grupi lisamärkus 2, C osa.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ainuüksi rafineeritud oliiviõli, vaid ka rafineeritud oliiviõli segud neitsiõliga.

1510 00

Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes need õlid, mis vastavad rubriigi 1509 selgitavate märkuste punktis 1 sätestatud tingimustele. Nii nagu rubriiki 1509 kuuluvad õlid, ei tohi ka rubriigi 1510 00 õlid olla taasesterdatud ega neisse segatud muid õlisid, v.a oliiviõli, kuid:

| — | need võivad olla ekstraheeritud lahusteid kasutades või füüsikalisel meetodil; |
| --- | --- |

—

need võivad olla ekstraheeritud lahusteid kasutades või füüsikalisel meetodil;

| — | neisse võib olla segatud rubriigi 1509 õlisid või fraktsioone; kõige tavalisem segu koosneb oliivi puuõlist (pressimisjäätmetest saadud õlist) ja oliivi neitsiõlist. |
| --- | --- |

—

neisse võib olla segatud rubriigi 1509 õlisid või fraktsioone; kõige tavalisem segu koosneb oliivi puuõlist (pressimisjäätmetest saadud õlist) ja oliivi neitsiõlist.

1510 00 10

Toorõlid

Vaata selle grupi lisamärkus 2, D osa.

1510 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad oliivi rafineeritud puuõli (oliivide pressimisjäätmetest saadud õli) ja rafineeritud puuõli segud neitsiõliga.

1511

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1511 10 10 ja 1511 10 90

Toorõli

Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b.

Palmi toorõli räästub kiiremini kui muud õlid ja järelikult on selle vabade rasvhapete sisaldus kõrge.

1511 90 11 ja 1511 90 19

Tahked fraktsioonid

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka palmisteariin.

1511 90 91 ja 1511 90 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

| 1. | rafineeritud palmiõli; |
| --- | --- |

1.

rafineeritud palmiõli;

| 2. | palmiõli voolav fraktsioon, mis on saadud tahkete koostisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste lahustite või pindiste (pindaktiivsete ainete) kasutamisega. Selle fraktsiooni (palmioleiini) rasvhappekoostis võib olla väga sarnane fraktsioonimata palmiõliga, kuid fraktsiooni on tavaliselt võimalik eristada, võrreldes selle triglütseriidide koostist tüüpilise fraktsioonimata palmiõli triglütseriidide koostisega. Voolava fraktsiooni triglütseriidid sisaldavad rohkem süsinikuaatomeid (C52 ja C54) kui fraktsioonimata õli triglütseriidid, kuna aga tahkes fraktsioonis on ülekaalus suhteliselt vähem süsinikuaatomeid sisaldavad triglütseriidid (C50 ja C48). |
| --- | --- |

2.

palmiõli voolav fraktsioon, mis on saadud tahkete koostisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste lahustite või pindiste (pindaktiivsete ainete) kasutamisega. Selle fraktsiooni (palmioleiini) rasvhappekoostis võib olla väga sarnane fraktsioonimata palmiõliga, kuid fraktsiooni on tavaliselt võimalik eristada, võrreldes selle triglütseriidide koostist tüüpilise fraktsioonimata palmiõli triglütseriidide koostisega. Voolava fraktsiooni triglütseriidid sisaldavad rohkem süsinikuaatomeid (C52 ja C54) kui fraktsioonimata õli triglütseriidid, kuna aga tahkes fraktsioonis on ülekaalus suhteliselt vähem süsinikuaatomeid sisaldavad triglütseriidid (C50 ja C48).

1512

Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1512 11 91

Päevalilleõli

Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b ning HS selgitavate märkuste rubriigi 1512 A osa.

1512 11 99

Saflooriõli

Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b ning HS selgitavate märkuste rubriigi 1512 B osa.

1512 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rafineeritud päevalilleõli ja rafineeritud saflooriõli.

1512 21 10 kuni 1512 29 90

Puuvillaõli ja selle fraktsioonid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1512, punkt C.

1514

Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1514 11 10 kuni 1514 19 90

Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiõli ja selle fraktsioonid

Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavate märkuste rubriigi 1514 A osa teise lõigu teine lause.

1515

Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1515 30 10 ja 1515 30 90

Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

Riitsinusõli tuntakse ka nimetusega kastoorõli, ingliskeelse nimetusega „palma Christi oil” ja „kerva oil”.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu piimalillede sugukonda kuuluva oksepähkli-jatrofa e purgatiivpähkli e pinooni (Jatropha curcas) seemnetest ekstraheeritud „curcas oil” e purgatiivõli, mida sageli tuntakse ingliskeelse nimetusega „American castor oil” või „wild castor oil” (alamrubriigid 1515 90 40 – 1515 90 99).

1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest

Mõiste „margariin” määratluseks vt HS selgitavad märkused, alamrubriigid 1517 10 ja 1517 90.

1517 10 10 ja 1517 10 90

Margariin, v.a vedel margariin

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1517, viies lõik, punkt A.

Tuleb märkida, et veesisaldus ei ole toodete puhul nendesse alamrubriikidesse klassifitseerimisel otsustav asjaolu.

1521

Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

1521 10 00

Taimevahad

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1521 punktis I kirjeldatud toodete kuulub sellesse alamrubriiki kohvivaha, mis esineb looduslikult kohvipõõsa kõikides osades (ubades, ubade sarvkestas, lehtedes jne) ja tekib kofeiinivaba kohvi tootmisel kõrvaltootena. Kohvivaha on värvuselt must, kohvi lõhnaga ja seda kasutatakse teatavate puhastusvahendite valmistamisel.

1521 90 91

Toorvaha

Sellesse alamrubriiki kuulub ka looduslike kärgede vaha.

1521 90 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub sulatatud, kokkupressitud või rafineeritud vaha, ka pleegitatud või värvitud.

1522 00

Degraa; loomsete või taimsete vahade või rasvainete töötlemise jäägid

1522 00 31 ja 1522 00 39

Oliiviõli omadustega õlisid sisaldavad

Vaata selle grupi lisamärkus 3, mis täpsustab nendesse alamrubriikidesse mittekuuluvad jäägid.

IV JAOTIS

VALMISTOIDUKAUBAD; JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS; TUBAKAS JA TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD

GRUPP 16

TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, LIMUSTEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST

Üldist

Toiduvalmististe (sh nn „valmistoidud”), mis sisaldavad näiteks vorsti, liha, rupsi, kala, vähke, limuseid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende kombinatsioone koos köögiviljade, makaronitoodete, kastmega jne, klassifitseerimise kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 ja selle grupi HS selgitavate üldmärkuste eelviimast lõiku.

Märkuse 2 esimese lõigu teine lause (klassifitseeritakse grupi 16 rubriikides komponendi järgi, mille mass on kõige suurem) kehtib ka alamrubriikide määramisel. Eelöeldu ei kehti siiski rubriikide 1601 00 ja 1602 maksa sisaldavate valmististe kohta (vaata märkuse 2 lõik 2).

| Lisamärkus 2 | Jaotustükk, millest osa on saadud, on reeglina äratuntav üksnes siis, kui osa mõõtmed on vähemalt 100 × 80 × 2 mm.
  Termin „nende osad” kehtib üksnes osade kohta jaotustükist (nt tagaosad), mida saab otse kindlaks teha, aga mitte teiste võimaluste välistamise kaudu. |
| --- | --- |

Lisamärkus 2

Jaotustükk, millest osa on saadud, on reeglina äratuntav üksnes siis, kui osa mõõtmed on vähemalt 100 × 80 × 2 mm.

Termin „nende osad” kehtib üksnes osade kohta jaotustükist (nt tagaosad), mida saab otse kindlaks teha, aga mitte teiste võimaluste välistamise kaudu.

| 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

  Asjaolu, et tooteid võidakse lugeda „vorstideks jms toodeteks” kaubanduslikus mõttes, ei ole käesolevasse rubriiki klassifitseerimisel määrav.
  Selles rubriigis terminiga „vorst” ei tähistata tükeldatud või peeneks hakitud lihatooteid, mis on konservikarpidesse või muudesse jäikadesse anumatesse pakendades omandanud vormimisega kindla kuju, sh silindrilise kuju. |
| --- | --- |
| 1601 00 10 | Maksast

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka maksa sisaldavad vorstid jms tooted, ka need, millesse on lisatud liha, rupsi, rasva jne, juhul kui maks annab tootele tema põhiomaduse. Need, tavaliselt keedetud ja mõnikord suitsutatud tooted, on äratuntavad eelkõige maksale omase lõhna tõttu. |
| 1601 00 91 | Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad keetmata vorstid, juhul kui need on valminud muul viisil (nt õhu käes kuivamisel) ja on valmis vahetuks tarbimiseks.
  Taolised tooted võivad olla ka suitsutatud, juhul kui suitsutamine kuumtöötlemisel (nt suitsutamine kõrgel temperatuuril) ei põhjusta lihavalgu täielikku kalgendumist.
  Järelikult kuuluvad sellesse alamrubriiki vorstid, mida süüakse tavaliselt lõikudena (nt salaami, „Saucisson d’Arles”, „Plockwurst”), samuti määrdevorstid (nt „Teewurst”). |
| 1601 00 99 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:






  1. | toored vorstid jms tooted, mis ei ole läbinud mingisugust küpsemisprotsessi; |

1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

Asjaolu, et tooteid võidakse lugeda „vorstideks jms toodeteks” kaubanduslikus mõttes, ei ole käesolevasse rubriiki klassifitseerimisel määrav.

Selles rubriigis terminiga „vorst” ei tähistata tükeldatud või peeneks hakitud lihatooteid, mis on konservikarpidesse või muudesse jäikadesse anumatesse pakendades omandanud vormimisega kindla kuju, sh silindrilise kuju.

1601 00 10

Maksast

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka maksa sisaldavad vorstid jms tooted, ka need, millesse on lisatud liha, rupsi, rasva jne, juhul kui maks annab tootele tema põhiomaduse. Need, tavaliselt keedetud ja mõnikord suitsutatud tooted, on äratuntavad eelkõige maksale omase lõhna tõttu.

1601 00 91

Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad keetmata vorstid, juhul kui need on valminud muul viisil (nt õhu käes kuivamisel) ja on valmis vahetuks tarbimiseks.

Taolised tooted võivad olla ka suitsutatud, juhul kui suitsutamine kuumtöötlemisel (nt suitsutamine kõrgel temperatuuril) ei põhjusta lihavalgu täielikku kalgendumist.

Järelikult kuuluvad sellesse alamrubriiki vorstid, mida süüakse tavaliselt lõikudena (nt salaami, „Saucisson d’Arles”, „Plockwurst”), samuti määrdevorstid (nt „Teewurst”).

1601 00 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

1.

toored vorstid jms tooted, mis ei ole läbinud mingisugust küpsemisprotsessi;

| 2. | keeduvorstid, näiteks frankfurterid, Strasbourgi vorstikesed, viinivorstid e viinerid, mortadellad, rupskitest valmistatud vorstid nimetusega „andouilles” ja „andouillettes”, kaerajahust ja neeru ploomirasvast valmistatud vorstid („white puddings”), verivorstid („black puddings”) jms eritooted. |
| --- | --- |

2.

keeduvorstid, näiteks frankfurterid, Strasbourgi vorstikesed, viinivorstid e viinerid, mortadellad, rupskitest valmistatud vorstid nimetusega „andouilles” ja „andouillettes”, kaerajahust ja neeru ploomirasvast valmistatud vorstid („white puddings”), verivorstid („black puddings”) jms eritooted.

1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid

1602 10 00

Homogeenitud tooted

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.

1602 20 10 ja1602 20 90

Mis tahes looma maksast

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka maksa sisaldavad valmistised või konservid, ka segatuna liha või rupsiga, juhul kui maks annab tootele tema põhiomaduse. Nende alamrubriikide põhilised tooted saadakse hane- või pardimaksast (alamrubriik 1602 20 10).

1602 31 11 kuni 1602 39 80

Rubriigi 0105 kodulindudest

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kodulindude liha ja pärast keetmist konserveeritud, kodulindudelt saadud muud osad, v.a liha.

Nende toodete hulka kuuluvad:

| 1. | kana tarrendis („chicken in jelly”); |
| --- | --- |

1.

kana tarrendis („chicken in jelly”);

| 2. | kanapooled või -veerandid kastmes ning terved kalkuni-, hane- või kanakoivad, ka külmutatud; |
| --- | --- |

2.

kanapooled või -veerandid kastmes ning terved kalkuni-, hane- või kanakoivad, ka külmutatud;

| 3. | kodulinnupasteet (koosneb peamiselt kodulinnulihast, kuhu on lisatud vasikaliha, searasva, trühvleid ja vürtse), ka külmutatud; |
| --- | --- |

3.

kodulinnupasteet (koosneb peamiselt kodulinnulihast, kuhu on lisatud vasikaliha, searasva, trühvleid ja vürtse), ka külmutatud;

| 4. | valmistoidud, mis sisaldavad põhikoostisosana kodulinnuliha ja lisandina muid tooteid nagu köögivili, riis või makaronitooted. Siia kuuluvad valmistised nimetusega „kana riisiga” ja „kana seentega”, samuti külmutatud kanalihast valmistoidud, mis on pakendatud kandikulaadsesse jaemüügipakendisse, milles liha ja lisandid asetsevad eraldi. |
| --- | --- |

4.

valmistoidud, mis sisaldavad põhikoostisosana kodulinnuliha ja lisandina muid tooteid nagu köögivili, riis või makaronitooted. Siia kuuluvad valmistised nimetusega „kana riisiga” ja „kana seentega”, samuti külmutatud kanalihast valmistoidud, mis on pakendatud kandikulaadsesse jaemüügipakendisse, milles liha ja lisandid asetsevad eraldi.

Linnuliha või rupsi protsendi kindlaksmääramisel ei arvestata kontide massi.

1602 31 11

Mis sisaldavad eranditult kuumtöötlemata kalkuniliha

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1602 32 11

Kuumtöötlemata

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1602 39 21

Kuumtöötlemata

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1602 41 10 ja 1602 41 90

Tagaosad ja nende jaotustükid

Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tükeldatud või peenekshakitud valmistised, isegi kui need on valmistatud tagaosast või selle jaotustükkidest.

1602 42 10 ja 1602 42 90

Abatükid ja nende jaotustükid

Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tükeldatud või peenekshakitud valmistised, isegi kui need on valmistatud abatükist või selle jaotustükkidest.

1602 49 11 kuni 1602 49 50

Koduseast

Liha ja mis tahes rupsi (kaasa arvatud mis tahes või kust tahes pärit rasvad) protsendi määramiseks tootes vaata komisjoni määrust (EMÜ) nr 226/89 (EÜT L 29, 31.1.1989, lk 11).

Protsendi määramisel ei võeta arvesse želatiini ega kastmeid.

1602 49 15

Muud segud, mis sisaldavad tagaosi, aba- või seljatükke või kaelakarbonaadi ja nende jaotustükke

Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad segud peavad sisaldama vähemalt üht selles alamrubriigis nimetatud tükki (ja/või selle jaotustükke), kuigi jaotustükk ei tarvitse anda segule selle põhiomadust. Need segud võivad sisaldada ka muude loomade liha või rupsi.

1602 50 10

Kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1602 50 31

Soolaliha õhukindlas pakendis

Alamrubriigis 1602 50 31 tähistab termin „õhukindlas pakendis” tooteid sellises pakendis, mis on suletud (ka vaakumpakendis) selliselt, et õhk ega muud gaasid ei pääseks sisse ega välja (hermeetiliselt suletud pakendis). Kui pakend avatakse, siis on õhukindel tõke jäädavalt rikutud.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad muu hulgas kinnikeevitatud plastkottidesse pakendatud tooted, ka vaakumpakendis.

1602 90 61

Kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1602 90 72 ja 1602 90 74

Kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

1604

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.

1604 12 91

Õhukindlas pakendis

Vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgitavad märkused.

1604 14 16

Nn seljafileed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes kalafileed, HS selgitavate märkuste rubriigi 0304 punkti 1 tähenduses, millel on kolm järgmist iseloomulikku tunnust:

| — | need on kuumtöödeldud; |
| --- | --- |

—

need on kuumtöödeldud;

| — | on pakendatud toiduainetepakkimiseks kasutatavatesse plastkottidesse (või kilesse), ka vaakumpakendisse või kuumkeevitusega pakendisse ilma vedelikulisandita; ja |
| --- | --- |

—

on pakendatud toiduainetepakkimiseks kasutatavatesse plastkottidesse (või kilesse), ka vaakumpakendisse või kuumkeevitusega pakendisse ilma vedelikulisandita; ja

| — | on külmutatud. |
| --- | --- |

—

on külmutatud.

1604 19 31

Nn seljafileed

Vaata alamrubriigi 1604 14 16 selgitavad märkused.

1604 20 05

Surimitooted

Vaata alamrubriigi 0304 99 10 selgitavad märkused.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised on tehtud surimist, millesse on segatud muid tooteid (nt jahu, tärklist, valku, vähkide liha, vürtse, maitse- ja lõhna- ning värvaineid). Need tooted on kuumtöödeldud ja esitatakse tollile tavaliselt külmutatuina.

1605

Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.

1605 20 10

Õhukindlas pakendis

Vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgitavad märkused.

1605 90 11

Õhukindlas pakendis

Vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgitavad märkused.

GRUPP 17

SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

| 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul |
| --- | --- |
| 1701 11 10 kuni 1701 12 90 | Toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:






  1. | teatav rafineerimata valge suhkur; |

1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul

1701 11 10 kuni 1701 12 90

Toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

1.

teatav rafineerimata valge suhkur;

| 2. | madala polarisatsiooniastmega pruun suhkur, mis on saadud suhkrutootmisprotsessis teisest ja kolmandast kristalliseerumisfaasist ja mille värvus võib olenevalt melassisisaldusest olla kollane kuni tumepruun, ning milles sahharoosi on tavaliselt 85–98 % massist; |
| --- | --- |

2.

madala polarisatsiooniastmega pruun suhkur, mis on saadud suhkrutootmisprotsessis teisest ja kolmandast kristalliseerumisfaasist ja mille värvus võib olenevalt melassisisaldusest olla kollane kuni tumepruun, ning milles sahharoosi on tavaliselt 85–98 % massist;

| 3. | vähema puhtusega suhkur, mis sadestub rafineerimise või kristalliseerunud suhkru (klaaskompvek) valmistamise käigus. |
| --- | --- |

3.

vähema puhtusega suhkur, mis sadestub rafineerimise või kristalliseerunud suhkru (klaaskompvek) valmistamise käigus.

1701 11 10 ja 1701 11 90

Roosuhkur

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 1701 11 ja 1701 12.

1701 12 10 ja 1701 12 90

Peedisuhkur

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 1701 11 ja 1701 12.

1701 91 00

Maitse- või värvainelisanditega

Maitse- või värvainelisanditega suhkur klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki ka siis, kui selle sahharoosisisaldus on alla 99,5 % massist.

1701 99 10

Valge suhkur

Vaata selle grupi lisamärkus 3.

Sellesse alamrubriiki kuulub valge suhkur, nii rafineeritud kui ka rafineerimata, mis on suure sahharoosisisalduse tõttu (vähemalt 99,5 % massist) tavaliselt valge värvusega.

Selle rühma lisamärkuses 3 nimetatud valge suhkru sahharoosisisalduse määramisel tuleb kohaldada komisjoni direktiivi 79/796/EMÜ II lisa menetluses 10 sätestatud polarimeetrimeetodit (EÜT L 239, 22.9.1979, lk 24).

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell

1702 11 00 ja 1702 19 00

Laktoos ja laktoosisiirup

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1702, A osa, punkt 1 ja B osa, esimene lõik.

1702 30 10

Isoglükoos

Vaata selle grupi lisamärkus 5.

1702 30 50 ja1702 30 90

Muud

Glükoosi massiprotsendi arvutamisel tähistab termin „kuivaine massist” seda, et nii vaba kui ka kristallvett arvesse ei võeta.

1702 40 10

Isoglükoos

Vaata selle grupi lisamärkus 5.

1702 60 10

Isoglükoos

Vaata selle grupi lisamärkus 5.

1702 60 80

Inuliinisiirup

Vaata selle grupi lisamärkus 6 a.

1702 90 30

Isoglükoos

Vaata selle grupi lisamärkus 5.

1702 90 80

Inuliinisiirup

Vaata selle grupi lisamärkus 6 b.

1702 90 95

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| 1. | maltoos, v.a keemiliselt puhas maltoos; |
| --- | --- |

1.

maltoos, v.a keemiliselt puhas maltoos;

| 2. | invertsuhkur; |
| --- | --- |

2.

invertsuhkur;

| 3. | värv-, lõhna- ja maitseaineteta sahharoosisiirupid (v.a vahtrasiirup); |
| --- | --- |

3.

värv-, lõhna- ja maitseaineteta sahharoosisiirupid (v.a vahtrasiirup);

| 4. | tavalisest suurema suhkrusisaldusega tooted, mille kohta kasutatakse ebaõiget nimetust „high-test” melassid, mis on saadud toorsuhkrumahla hüdrolüüsi ja kontsentreerimisega ning mida kasutatakse peamiselt mikroorganismide toitealusena antibiootikumide, samuti etüülalkoholi tootmisel; |
| --- | --- |

4.

tavalisest suurema suhkrusisaldusega tooted, mille kohta kasutatakse ebaõiget nimetust „high-test” melassid, mis on saadud toorsuhkrumahla hüdrolüüsi ja kontsentreerimisega ning mida kasutatakse peamiselt mikroorganismide toitealusena antibiootikumide, samuti etüülalkoholi tootmisel;

| 5. | laktoos, v.a keemiliselt puhas laktoos; |
| --- | --- |

5.

laktoos, v.a keemiliselt puhas laktoos;

1703

Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel

1703 10 00

Suhkruroomelass

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 1703 10.

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod

1704 10 10 ja 1704 10 90

Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata

Nendesse alamrubriikidesse kuulub magustatud närimiskumm, millele on iseloomulik tšikkel-kummi (chicle gum) vms söögikõlbmatu toote sisaldus, olenemata sellest, millisel kujul närimiskumm on (tahvlid, padjakesed, suhkruga kaetud pastillid, dražeed jne). Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritakse ka „mullinäts”.

1704 90 10

Lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes lagritsaekstrakt, mis sisaldab sahharoosi üle 10 % massist, ilma mis tahes muu suhkrulisandi, maitse- ja lõhnaaineta või muude aineteta, ka tablettide, pulgakeste, pastillide jne kujul.

Lagritsaekstrakt, mis on muude ainete lisamisega valmistatud maiustusena, klassifitseeritakse suhkrusisaldusest olenemata alamrubriiki 1704 90 99

1704 90 30

Valge šokolaad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, punkt VI.

1704 90 51 kuni 1704 90 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuulub enamik suhkruvalmistisi, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „maiustused” või „kondiitritooted”. Need valmistised klassifitseeritakse käesolevatesse alamrubriikidesse ka siis, kui need sisaldavad joodavat piiritust, viina või likööri.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka veniste, martsipani, nugati jne valmistamiseks kasutatavad pastad ja massid, mis on kondiitritööstuse pooltooted ja esitatakse tollile tavaliselt lahtiselt, pätsina või plokkidena. Need pooltooted klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse ka siis, kui nende suhkrusisaldust hiljem lõpptoodete valmistamise käigus suurendatakse, juhul kui need oma koostise tõttu on spetsiaalselt mõeldud teatavat liiki maiustuse valmistamiseks.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | mahlajäätis, isegi kui see esitatakse tollile pulgakaramellide kujul pulga otsas (rubriik 2105 00); |
| --- | --- |

a)

mahlajäätis, isegi kui see esitatakse tollile pulgakaramellide kujul pulga otsas (rubriik 2105 00);

| b) | kakaod sisaldavad maiustused, mis on segatud kakaod mittesisaldavate maiustustega ja pakendatud müügiks seguna (rubriik 1806). |
| --- | --- |

b)

kakaod sisaldavad maiustused, mis on segatud kakaod mittesisaldavate maiustustega ja pakendatud müügiks seguna (rubriik 1806).

1704 90 51

Kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, punktid IV ja IX.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka suhkru- ja rasvaglasuurid.

1704 90 55

Kurgupastillid ja köhatropsid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, punkt V.

1704 90 61

Dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad suhkrukondiitritooted, nagu suhkruglasuuriga mandlid, millel on eriliselt kõva suhkruglasuur või -kest. Suhkruglasuuriga maiustused saadakse selliselt, et maiustuse tuum (nt mandel) asetatakse suhkrusiirupiga pannile; panni pöörlemisel koguneb suhkrusiirup tuuma ümber. Jahutamisel moodustab suhkur eristava kattekihi.

1704 90 65

Kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa

Kummikompvekid ja marmelaad on tarretusainetest (nt kummiaraabik, želatiin, pektiin ja teatavad tärklised) koos suhkru ja maitseainetega valmistatud tooted. Need võivad olla mitmesuguse kujuga, näiteks inimese- või loomakujulised.

1704 90 71

Karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell)

Karamellkompvekid on kõvad, mõnikord rabedad ja võivad olla läbipaistvad või mitteläbipaistvad. Need koosnevad peamiselt keedetud suhkrusiirupist, millesse on lisatud väheses koguses muid aineid (v.a rasvad), et saada erineva maitse, koostise ja värvusega tooteid. Taolised tooted võivad sisaldada ka täidist.

1704 90 75

Iirised (toffee) jms maiustused

Iirised (toffee) jms maiustused on tooted, mis sarnaselt karamellkompvekkidega saadakse suhkru keetmisel, kuid neile lisatakse ka rasva.

1704 90 81

Pressitud tabletid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pressimisega saadud erineva kujuga suhkrukondiitritooted, ka ilma sideaineta.

1704 90 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelnevatesse alamrubriikidesse mittekuuluvad suhkrukondiitritooted. Need on:

| 1. | venised; |
| --- | --- |

1.

venised;

| 2. | vahetuks tarbimiseks pakendatud martsipan netomassiga alla 1 kg (muus pakendis martsipan: alamrubriik 1704 90 51); |
| --- | --- |

2.

vahetuks tarbimiseks pakendatud martsipan netomassiga alla 1 kg (muus pakendis martsipan: alamrubriik 1704 90 51);

| 3. | nugat; |
| --- | --- |

3.

nugat;

| 4. | lagritsaekstraktist maiustused. |
| --- | --- |

4.

lagritsaekstraktist maiustused.

GRUPP 18

KAKAO JA KAKAOTOOTED

| 1801 00 00 | Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud)

  Kakaooad sisaldavad kakaovõiks nimetatud rasva 49–54 %, tärklist 8–10 %, valku 8–10 %, teobromiini 1–2 %, tanniine (katehhiini e kakaopunast) 5–10 %, tselluloosi 4–6 % ja mineraalaineid 2–3 % massist, steroole (D-vitamiini) ja mitmesuguseid fermente. |
| --- | --- |
| 1803 | Kakaopasta, rasvatustatud või rasvatustamata

  Sellesse rubriiki kuulub kakaopasta (ka tükkidena), mida on lahustuvuse suurendamiseks leelistega töödeldud. Sellesse rubriiki ei kuulu sellisel viisil töödeldud kakaopasta pulbrina (rubriik 1805). |
| 1805 00 00 | Kakaopulber, suhkru või muu magusainelisandita

  Kakaopulber, millele on lisatud väheses koguses letsitiini (umbes 5 % massist), klassifitseeritakse samuti sellesse rubriiki, kuna eesmärgiks on suurendada kakaopulbri võimet moodustada vedelikes dispersiooni ja sellega hõlbustada kakaol põhinevate jookide valmistamist (lahustuv kakao). |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| 1806 20 10 | Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „šokolaadiglasuur” ja „piimašokolaadiglasuur”. |
| 1806 20 30 | Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „piimašokolaad”. |
| 1806 20 50 | Mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „harilik šokolaad”. |
| 1806 20 70 | Granuleeritud piimašokolaad

  Granuleeritud piimašokolaad saadakse suhkru, piima ja kakao homogeense veedispersiooni kuivatamisel vaakumis; seda kasutatakse tavaliselt piimašokolaadi valmistamiseks. Granuleeritud piimašokolaad võib olla ebakorrapäraste, murenevate tükikeste või pulbrina. See sisaldab tavaliselt suhkrut 35–70 %, piima kuivainet 15–50 % ja kakaod 5–30 % massist.
  Nende koostisosade kristalliseerumine toimub spetsiaalses valmistusprotsessis. |
| 1806 20 95 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad muud kakaovalmistised, eelkõige pralineepasta ja šokolaadimääre. |
| 1806 31 00 | Täidisega

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 1806 31. |
| 1806 32 10 | Teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka šokolaadi plokid, tahvlid või kangid teravilja-, puuvilja-, marja- ja pähklilisandiga (ka tükkidena), ühtlaselt šokolaadimassis jagunenuna. |
| 1806 90 11 ja 1806 90 19 | Šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta

  Termini „täidisega” kohta kehtib HS selgitavate märkuste alamrubriik 1806 31 vastavate muudatustega.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mida tavaliselt tarbitakse ühe suutäie kaupa; sellised on:






  — | täidisega šokolaadikompvekid või |

1801 00 00

Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud)

Kakaooad sisaldavad kakaovõiks nimetatud rasva 49–54 %, tärklist 8–10 %, valku 8–10 %, teobromiini 1–2 %, tanniine (katehhiini e kakaopunast) 5–10 %, tselluloosi 4–6 % ja mineraalaineid 2–3 % massist, steroole (D-vitamiini) ja mitmesuguseid fermente.

1803

Kakaopasta, rasvatustatud või rasvatustamata

Sellesse rubriiki kuulub kakaopasta (ka tükkidena), mida on lahustuvuse suurendamiseks leelistega töödeldud. Sellesse rubriiki ei kuulu sellisel viisil töödeldud kakaopasta pulbrina (rubriik 1805).

1805 00 00

Kakaopulber, suhkru või muu magusainelisandita

Kakaopulber, millele on lisatud väheses koguses letsitiini (umbes 5 % massist), klassifitseeritakse samuti sellesse rubriiki, kuna eesmärgiks on suurendada kakaopulbri võimet moodustada vedelikes dispersiooni ja sellega hõlbustada kakaol põhinevate jookide valmistamist (lahustuv kakao).

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

1806 20 10

Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „šokolaadiglasuur” ja „piimašokolaadiglasuur”.

1806 20 30

Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „piimašokolaad”.

1806 20 50

Mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse tavaliselt nimetusega „harilik šokolaad”.

1806 20 70

Granuleeritud piimašokolaad

Granuleeritud piimašokolaad saadakse suhkru, piima ja kakao homogeense veedispersiooni kuivatamisel vaakumis; seda kasutatakse tavaliselt piimašokolaadi valmistamiseks. Granuleeritud piimašokolaad võib olla ebakorrapäraste, murenevate tükikeste või pulbrina. See sisaldab tavaliselt suhkrut 35–70 %, piima kuivainet 15–50 % ja kakaod 5–30 % massist.

Nende koostisosade kristalliseerumine toimub spetsiaalses valmistusprotsessis.

1806 20 95

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad muud kakaovalmistised, eelkõige pralineepasta ja šokolaadimääre.

1806 31 00

Täidisega

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 1806 31.

1806 32 10

Teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka šokolaadi plokid, tahvlid või kangid teravilja-, puuvilja-, marja- ja pähklilisandiga (ka tükkidena), ühtlaselt šokolaadimassis jagunenuna.

1806 90 11 ja 1806 90 19

Šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta

Termini „täidisega” kohta kehtib HS selgitavate märkuste alamrubriik 1806 31 vastavate muudatustega.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mida tavaliselt tarbitakse ühe suutäie kaupa; sellised on:

—

täidisega šokolaadikompvekid või

| — | šokolaadi ja mis tahes söödava aine mitmekihiline kombinatsioon või |
| --- | --- |

—

šokolaadi ja mis tahes söödava aine mitmekihiline kombinatsioon või

| — | šokolaadi ja mis tahes söödava toiduaine segu. |
| --- | --- |

—

šokolaadi ja mis tahes söödava toiduaine segu.

1806 90 11

Alkoholi sisaldavad

šokolaadiassortiid, millest mõned šokolaadikompvekid sisaldavad alkoholi ja mõned mitte, klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi.

1806 90 19

Muud

Vaata alamrubriigi 1806 90 11 selgitavad märkused.

1806 90 31

Täidisega

Termini „täidisega” kohta kehtib HS selgitavate märkuste alamrubriik 1806 31 vastavate muudatustega.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka täidetud, šokolaadist valmistatud lihavõttemunad ja muud viguršokolaaditooted.

1806 90 39

Täidiseta

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka šokolaadipuiste („chocolate vermicelli”), valtsitud šokolaadimass kildaliste helvestena („chocolate flakes”) ja seest õõnsad või kompaktsed, vormis valatud šokolaadist kujud või munad.

1806 90 50

Kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kakaosisaldusega rubriigi 1704 suhkrukondiitritooted, nt iirised ja suhkruglasuuriga dražeed.

1806 90 60

Kakaovõided

Sellesse rubriiki kuuluvad ka šokolaadivõided kontaktpakendis netomassiga kuni 2 kg.

1806 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka teatavad kakaosisaldusega pulbrid kreemide, jäätiste, magustoitude jms toodete valmistamiseks (v.a selle grupi HS selgitavates üldmärkustes nimetatud erandid).

GRUPP 19

TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

Üldist

Käesoleva grupi toodete kakaopulbrisisaldus saadakse teobromiini- ja kofeiinisisalduste summa korrutamisel teguriga 31.

Teobromiini- ja kofeiinisisaldused määratakse kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) abil.

| 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt |
| --- | --- |
| 1901 20 00 | Segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1901 osa II kaheksanda lõigu punktides 7 ja 8 nimetatud taignasegud.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesed, kuivatatud või küpsetatud jahu- või tärklisetaignast lehed („riispaber”), ka teatavate pagaritoodete katmiseks kasutatavad (rubriik 1905). |
| 1901 90 11 ja 1901 90 19 | Linnaseekstrakt

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1901, I osa.
  Linnaseekstrakt sisaldab dekstriine, maltoosi, valke, vitamiine, ensüüme ning maitse- ja lõhnaaineid.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu linnaseekstrakti sisaldavad jaemüügiks pakendatud imikutoidud, isegi kui linnaseekstrakt on üks põhikomponente (alamrubriik 1901 10 00). |
| 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte |
| 1902 20 91 | Kuumtöödeldud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eelkeedetud pastatooted. |
| 1902 40 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub ka kuskuss valmistoiduna, nt liha, köögivilja või muid koostisosi sisaldav, juhul kui lihasisaldus ei ületa 20 % valmistise massist. |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

  Vaata selle grupi märkused 3 ja 4. |
| 1904 10 10 kuni 1904 10 90 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamisel või röstimisel saadud toidukaubad

  HS selgitavate märkuste rubriigi 1904 A osa neljandas lõigus nimetatud menetlusel valmistatud tooted, sh muudest teraviljadest valmistatud tooted klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse ka siis, kui tooted pärast paisutamist jahvatatakse jahuks, tangudeks või graanuliteks.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ebakorrapärase kujuga pakke-täitematerjalid, mis on valmistatud taoliste toodete nagu maisijahu ekstrusioonil, isegi kui need on söögikõlbmatuks tehtud. |
| 1904 20 10 kuni 1904 20 99 | Röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt B. |
| 1904 30 00 | Bulgurnisu

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt C. |
| 1904 90 10 ja 1904 90 80 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt D. |
| 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

  Sellesse rubriiki ei kuulu küpsetamata tainas mis tahes kujul leiva-, saiatoodete, tortide, kookide, keekside, küpsiste ja muude pagaritoodete valmistamiseks, samuti kakaod sisaldavad (alamrubriik 1901 20 00). |
| 1905 10 00 | Kuivikleivad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 4.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmistatud samalaadsed tooted. |
| 1905 20 10 kuni 1905 20 90 | Piparkoogid jms

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 6.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu „speculoos” (teatav kõva piparkook) ja „vene leib” (toode „patience”). |
| 1905 31 11 kuni 1905 31 99 | Magusad küpsised

  Vaata selle grupi lisamärkused 1 ja 2 ning HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 8 b.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmistatud samalaadsed tooted. |
| 1905 31 30 | Sisaldavad piimarasva vähemalt 8 % massist

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka võiküpsised. |
| 1905 31 91 | Kihilised küpsised

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad kahest küpsisest täidisega nende vahel. Täidis võib olla näiteks šokolaad, želee, fondant, kreem või pähklipasta. |
| 1905 32 05 kuni 1905 32 99 | Vahvlid

  Vaata selle grupi lisamärkus 1 ning HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 9. |
| 1905 32 91 | Soolased, täidisega või täidiseta

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka juustuvahvlid. |
| 1905 40 10 ja 1905 40 90 | Kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 5. |
| 1905 90 20 | Armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik B. |
| 1905 90 30 | Leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist

  Termin „leiva- ja saiatooted” tähistab erineva suurusega tooteid.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka mitmesuguse kujuga tavalised leiva- ja saiatooted, spetsiaalsed leiva- ja saiatooted, nagu gluteeni sisaldavad leiva- ja saiatooted diabeetikutele ja laevakuivikud. |
| 1905 90 45 | Küpsised (kreekerid jms)

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punktid 8 a ja 8 c. |
| 1905 90 55 | Pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punktid 7 ja 15. |
| 1905 90 60 | Magusainelisanditega

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik kondiitritooted, mida ei klassifitseerita eelnevatesse alamrubriikidesse, nt koogid, valikpagari- ja beseetooted. |
| 1905 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka keedukreemi ja erineva täidisega pirukad („quiches”), pitsad ja alamrubriikidesse 1905 90 30 ja 1905 90 60 mittekuuluvad leiva- ja saiatooted.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tärklisest ekstrusiooni teel valmistatud ebakorrapärase kujuga pakke-täitematerjalid, isegi kui need on söögikõlbmatuks tehtud. |

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt

1901 20 00

Segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 1901 osa II kaheksanda lõigu punktides 7 ja 8 nimetatud taignasegud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesed, kuivatatud või küpsetatud jahu- või tärklisetaignast lehed („riispaber”), ka teatavate pagaritoodete katmiseks kasutatavad (rubriik 1905).

1901 90 11 ja 1901 90 19

Linnaseekstrakt

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1901, I osa.

Linnaseekstrakt sisaldab dekstriine, maltoosi, valke, vitamiine, ensüüme ning maitse- ja lõhnaaineid.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu linnaseekstrakti sisaldavad jaemüügiks pakendatud imikutoidud, isegi kui linnaseekstrakt on üks põhikomponente (alamrubriik 1901 10 00).

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

1902 20 91

Kuumtöödeldud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eelkeedetud pastatooted.

1902 40 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub ka kuskuss valmistoiduna, nt liha, köögivilja või muid koostisosi sisaldav, juhul kui lihasisaldus ei ületa 20 % valmistise massist.

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

Vaata selle grupi märkused 3 ja 4.

1904 10 10 kuni 1904 10 90

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamisel või röstimisel saadud toidukaubad

HS selgitavate märkuste rubriigi 1904 A osa neljandas lõigus nimetatud menetlusel valmistatud tooted, sh muudest teraviljadest valmistatud tooted klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse ka siis, kui tooted pärast paisutamist jahvatatakse jahuks, tangudeks või graanuliteks.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ebakorrapärase kujuga pakke-täitematerjalid, mis on valmistatud taoliste toodete nagu maisijahu ekstrusioonil, isegi kui need on söögikõlbmatuks tehtud.

1904 20 10 kuni 1904 20 99

Röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt B.

1904 30 00

Bulgurnisu

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt C.

1904 90 10 ja 1904 90 80

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt D.

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

Sellesse rubriiki ei kuulu küpsetamata tainas mis tahes kujul leiva-, saiatoodete, tortide, kookide, keekside, küpsiste ja muude pagaritoodete valmistamiseks, samuti kakaod sisaldavad (alamrubriik 1901 20 00).

1905 10 00

Kuivikleivad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 4.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmistatud samalaadsed tooted.

1905 20 10 kuni 1905 20 90

Piparkoogid jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 6.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu „speculoos” (teatav kõva piparkook) ja „vene leib” (toode „patience”).

1905 31 11 kuni 1905 31 99

Magusad küpsised

Vaata selle grupi lisamärkused 1 ja 2 ning HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 8 b.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmistatud samalaadsed tooted.

1905 31 30

Sisaldavad piimarasva vähemalt 8 % massist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka võiküpsised.

1905 31 91

Kihilised küpsised

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad kahest küpsisest täidisega nende vahel. Täidis võib olla näiteks šokolaad, želee, fondant, kreem või pähklipasta.

1905 32 05 kuni 1905 32 99

Vahvlid

Vaata selle grupi lisamärkus 1 ning HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 9.

1905 32 91

Soolased, täidisega või täidiseta

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka juustuvahvlid.

1905 40 10 ja 1905 40 90

Kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punkt 5.

1905 90 20

Armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik B.

1905 90 30

Leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist

Termin „leiva- ja saiatooted” tähistab erineva suurusega tooteid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka mitmesuguse kujuga tavalised leiva- ja saiatooted, spetsiaalsed leiva- ja saiatooted, nagu gluteeni sisaldavad leiva- ja saiatooted diabeetikutele ja laevakuivikud.

1905 90 45

Küpsised (kreekerid jms)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punktid 8 a ja 8 c.

1905 90 55

Pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, punktid 7 ja 15.

1905 90 60

Magusainelisanditega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik kondiitritooted, mida ei klassifitseerita eelnevatesse alamrubriikidesse, nt koogid, valikpagari- ja beseetooted.

1905 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka keedukreemi ja erineva täidisega pirukad („quiches”), pitsad ja alamrubriikidesse 1905 90 30 ja 1905 90 60 mittekuuluvad leiva- ja saiatooted.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tärklisest ekstrusiooni teel valmistatud ebakorrapärase kujuga pakke-täitematerjalid, isegi kui need on söögikõlbmatuks tehtud.

GRUPP 20

TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

| Märkus 4 | Tomatimahla kuivainemassi määramisel kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 1979/82 lisas kirjeldatud analüüsimeetodit (EÜT L 214, 22.7.1982, lk 12). |
| --- | --- |
| Lisamärkus 1 | Happesuse määramiseks tuleb homogeenida toote vedeliku ja tahkete osade alikvootne osa. |

Märkus 4

Tomatimahla kuivainemassi määramisel kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 1979/82 lisas kirjeldatud analüüsimeetodit (EÜT L 214, 22.7.1982, lk 12).

Lisamärkus 1

Happesuse määramiseks tuleb homogeenida toote vedeliku ja tahkete osade alikvootne osa.

| 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

  Vaata selle grupi märkus 3. |
| --- | --- |
| 2001 90 10 | Mangost valmistatud teravamaitseline segu (chutney)

  Käesolevas alamrubriigis ja alamrubriigis 2103 90 10 tähistatakse terminiga „mango chutney” valmistist konserveeritud mangodest, millele on lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, rosinad, pipar ja suhkur.
  Käesolevasse alamrubriiki kuuluv mango chutney sisaldab puuviljatükikesi, kuna aga alamrubriiki 2103 90 10 klassifitseeritav mango chutney on täiesti ühtlase konsistentsiga kaste, mille paksus võib olla erinev. |
| 2001 90 50 | Seened

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu seened, mida on rubriigis 0711 sätestatud menetlusel säilitatud üksnes lühiajaliselt, nt kanges soolvees äädika või äädikhappe lisandiga. |
| 2002 | Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta |
| 2002 10 10 ja 2002 10 90 | Terved või tükeldatud tomatid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka terved või tükeldatud tomatid (ka kooritud), mis on steriliseerimisega konserveeritud. |
| 2002 90 11 kuni 2002 90 99 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tomatipüree (ka tahkena), tomatikontsentraat ja tomatimehu, millede kuivainesisaldus on vähemalt 7 % massist. Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka tomatipulber, mis on valmistatud kuivatatud tomatimahlast. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski viilutatud tomatitest kuivamisel saadud helvestest jahvatatud pulber, mis kuulub alamrubriiki 0712 90 30. |
| 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

  Vaata selle grupi märkus 3.
  Sellesse rubriiki ei kuulu valmistised rubriigi 0714 toodetest, mida ei loeta köögiviljadeks (alamrubriik 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 või 2008 99 91). |
| 2004 10 10 | Kuumtöödeldud, muul viisil valmistamata

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2004 teise lõigu punktis 1 nimetatud tooted. |
| 2004 10 91 ja 2004 10 99 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2004 teise lõigu punktis 3 nimetatud tooted. |
| 2004 90 50 | Herne- (Pisum sativum) ja piimküpsuses aedoakaunad liikidest Phaseolus spp.

  Selles alamrubriigis tähistab termin „aedoakaunad” üksnes aedube sugukonnast Phaseolus ja Vigna, mis on korjatud piimküpsuses ja mille kogu kaun on söödav. Kaun võib olla erineva värvusega, nt üleni roheline, roheline hallide või siniste joontega või kollane („vahaoad”). |
| 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

  Kohaldada rubriigi 2004 selgitavaid märkusi selle rubriigi kohta.
  Sellesse rubriiki kuulub ka kuivatatud taignalehtedest toode nimetusega „papad”, mis on valmistatud kaunviljadest tehtud peenjahust, soolast, vürtsidest, õlist, kergitusainetest ja mõnel juhul väikesest kogusest teravilja või riisi peenjahust. |
| 2005 10 00 | Homogeenitud köögivili

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1. |
| 2005 20 80 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka viilutatud või ribadeks lõigatud kartulid, mis on eelnevalt rasvas või õlis praetud, jahutatud ja vaakumpakendatud („kartulikrõpsud”). |
| 2005 70 00 | Oliivid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2005 neljanda lõigu punktis 1 nimetatud oliivid, ka köögiviljadega (nt vürts- või maguspipraga), puuviljade või pähklitega (nt mandlitega) või köögi- ja puuvilja või pähkli seguga täidetud. |
| 2006 00 | Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) |
| 2006 00 31 kuni 2006 00 38 | Suhkrusisaldusega üle 13 % massist

  Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a. |
| 2007 | Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

  „Saadud kuumtöötlemisel” kohta vaata selle grupi märkus 5.
  Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu puuviljapüreed, mis on saadud läbi sõela surudes ja seejärel vaakumis kokku aurutatud (kontsentreeritud) ning mille maitse- ja keemilised omadused ei ole kuumtöötlemisega muutunud (rubriik 2008). |
| 2007 10 10 kuni 2007 10 99 | Homogeenitud tooted

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2. |
| 2008 | Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

  Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.
  Suhkrulisandi kohta vaata selle grupi lisamärkus 3.
  Alkoholisisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 4. |
| 2008 11 10 kuni 2008 19 99 | Pähklid, maapähklid ja muud seemned, omavahel segatud või mitte

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2008 teise lõigu punktides 1 ja 2 nimetatud tooted ning nende segud.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:






  1. | õhukesteks laastudeks lõigatud või tükkideks purustatud ja eelkõige küpsetistes kasutatavad tooted või |

2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

Vaata selle grupi märkus 3.

2001 90 10

Mangost valmistatud teravamaitseline segu (chutney)

Käesolevas alamrubriigis ja alamrubriigis 2103 90 10 tähistatakse terminiga „mango chutney” valmistist konserveeritud mangodest, millele on lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, rosinad, pipar ja suhkur.

Käesolevasse alamrubriiki kuuluv mango chutney sisaldab puuviljatükikesi, kuna aga alamrubriiki 2103 90 10 klassifitseeritav mango chutney on täiesti ühtlase konsistentsiga kaste, mille paksus võib olla erinev.

2001 90 50

Seened

Sellesse alamrubriiki ei kuulu seened, mida on rubriigis 0711 sätestatud menetlusel säilitatud üksnes lühiajaliselt, nt kanges soolvees äädika või äädikhappe lisandiga.

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2002 10 10 ja 2002 10 90

Terved või tükeldatud tomatid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka terved või tükeldatud tomatid (ka kooritud), mis on steriliseerimisega konserveeritud.

2002 90 11 kuni 2002 90 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tomatipüree (ka tahkena), tomatikontsentraat ja tomatimehu, millede kuivainesisaldus on vähemalt 7 % massist. Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka tomatipulber, mis on valmistatud kuivatatud tomatimahlast. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski viilutatud tomatitest kuivamisel saadud helvestest jahvatatud pulber, mis kuulub alamrubriiki 0712 90 30.

2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

Vaata selle grupi märkus 3.

Sellesse rubriiki ei kuulu valmistised rubriigi 0714 toodetest, mida ei loeta köögiviljadeks (alamrubriik 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 või 2008 99 91).

2004 10 10

Kuumtöödeldud, muul viisil valmistamata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2004 teise lõigu punktis 1 nimetatud tooted.

2004 10 91 ja 2004 10 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2004 teise lõigu punktis 3 nimetatud tooted.

2004 90 50

Herne- (Pisum sativum) ja piimküpsuses aedoakaunad liikidest Phaseolus spp.

Selles alamrubriigis tähistab termin „aedoakaunad” üksnes aedube sugukonnast Phaseolus ja Vigna, mis on korjatud piimküpsuses ja mille kogu kaun on söödav. Kaun võib olla erineva värvusega, nt üleni roheline, roheline hallide või siniste joontega või kollane („vahaoad”).

2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

Kohaldada rubriigi 2004 selgitavaid märkusi selle rubriigi kohta.

Sellesse rubriiki kuulub ka kuivatatud taignalehtedest toode nimetusega „papad”, mis on valmistatud kaunviljadest tehtud peenjahust, soolast, vürtsidest, õlist, kergitusainetest ja mõnel juhul väikesest kogusest teravilja või riisi peenjahust.

2005 10 00

Homogeenitud köögivili

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.

2005 20 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka viilutatud või ribadeks lõigatud kartulid, mis on eelnevalt rasvas või õlis praetud, jahutatud ja vaakumpakendatud („kartulikrõpsud”).

2005 70 00

Oliivid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2005 neljanda lõigu punktis 1 nimetatud oliivid, ka köögiviljadega (nt vürts- või maguspipraga), puuviljade või pähklitega (nt mandlitega) või köögi- ja puuvilja või pähkli seguga täidetud.

2006 00

Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)

2006 00 31 kuni 2006 00 38

Suhkrusisaldusega üle 13 % massist

Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.

2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

„Saadud kuumtöötlemisel” kohta vaata selle grupi märkus 5.

Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu puuviljapüreed, mis on saadud läbi sõela surudes ja seejärel vaakumis kokku aurutatud (kontsentreeritud) ning mille maitse- ja keemilised omadused ei ole kuumtöötlemisega muutunud (rubriik 2008).

2007 10 10 kuni 2007 10 99

Homogeenitud tooted

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.

2008

Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.

Suhkrulisandi kohta vaata selle grupi lisamärkus 3.

Alkoholisisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 4.

2008 11 10 kuni 2008 19 99

Pähklid, maapähklid ja muud seemned, omavahel segatud või mitte

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2008 teise lõigu punktides 1 ja 2 nimetatud tooted ning nende segud.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

1.

õhukesteks laastudeks lõigatud või tükkideks purustatud ja eelkõige küpsetistes kasutatavad tooted või

| 2. | jahvatatud või muul viisil purustatud, pasta kujul, ka muid lisandeid sisaldavad tooted. |
| --- | --- |

2.

jahvatatud või muul viisil purustatud, pasta kujul, ka muid lisandeid sisaldavad tooted.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski pastad martsipani, nugati jne valmistamiseks (rubriik 1704).

2008 19 11 kuni 2008 19 99

Muud, sh segud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad pähklid ja muud seemned, v.a maapähklid, ning pähklite ja muude seemnete segud, ka need, milles maapähkel on ülekaalus.

2008 30 51

Greibi- ja pomelosektorid

Selles alamrubriigis tähistab termin „sektorid” puuviljade looduslikke, terveid osajaotusi (lõike).

Klassifitseerimist sellesse alamrubriiki ei mõjuta väike kogus purunenud sektoreid, kui see ei ole tahtlikult tekitatud.

2008 30 71

Greibi- ja pomelosektorid

Vaata alamrubriigi 2008 30 51 selgitavad märkused.

2009

Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Kääritamata ja piirituselisandita puuviljamahla kohta vaata selle grupi märkus 6.

Brixi arvu kohta vaata selle grupi alamrubriikide märkus 3.

Suhkrulisandi kohta vaata selle grupi lisamärkus 5 a.

Selle grupi lisamärkuse 5 b mõistes kaotavad tooted rubriigi 2009 puuviljamahlade esialgse põhiolemuse siis, kui neile lisatakse suhkrut sellises koguses, et need sisaldavad naturaalset puuviljamahla alla 50 % massist.

Et kindlaks teha, kas tooted on kaotanud suhkru lisamisega oma esialgse põhiolemuse, tuleb kohaldada üksnes selle grupi lisamärkusi 2 ja 5. Sahharoosina väljendatud erinevate suhkrute sisaldus määratakse vastavuses nimetatud lisamärkusega 2. Kui käesoleva grupi lisamärkuse 5 a kohaselt arvutatud suhkrulisandi sisaldus ületab 50 % massist, on arvutatava puuviljamahla naturaalse mahla sisaldus alla 50 % massist.

Rubriigi 2009 toodete muude ainete lisandi kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2009.

NÄIDE

Apelsinimahla proovi analüüsi tulemus:

| — | tihedus temperatuuril 20 °C: 1,32 g/cm3, |
| --- | --- |

—

tihedus temperatuuril 20 °C: 1,32 g/cm3,

| — | refraktomeetri näit 20 °C juures: 65,3, |
| --- | --- |

—

refraktomeetri näit 20 °C juures: 65,3,

| — | sahharoosina väljendatud erinevate suhkrute arvutatud sisaldus (selle grupi lisamärkus 2): 62,0 (65,3 × 0,95), |
| --- | --- |

—

sahharoosina väljendatud erinevate suhkrute arvutatud sisaldus (selle grupi lisamärkus 2): 62,0 (65,3 × 0,95),

| — | arvutatud suhkrulisandi sisaldus (selle grupi lisamärkus 5): 49 % massist (62,0–13), |
| --- | --- |

—

arvutatud suhkrulisandi sisaldus (selle grupi lisamärkus 5): 49 % massist (62,0–13),

| — | arvutatud puuviljamahla naturaalse mahla sisaldus: 51 % massist (100–49). |
| --- | --- |

—

arvutatud puuviljamahla naturaalse mahla sisaldus: 51 % massist (100–49).

Järeldus: Leitakse, et selle grupi lisamärkuse 5 b tähenduses ei ole proov kaotanud oma esialgset põhiolemust.

2009 11 11 kuni 2009 11 99

Külmutatud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2009 11.

2009 50 10 ja 2009 50 90

Tomatimahl

Vaata selle grupi märkus 4 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2009 69 51

Kontsentreeritud

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2009 69 71

Kontsentreeritud

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

GRUPP 21

MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

| Lisamärkus 1 | Selle grupi lisamärkus hõlmab eelkõige maltodekstriinid. |
| --- | --- |

Lisamärkus 1

Selle grupi lisamärkus hõlmab eelkõige maltodekstriinid.

| 2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest |
| --- | --- |
| 2101 11 00 | Ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid pulbri, graanulite, helveste, plokkide ja mis tahes muul tahkel kujul.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted vedeliku või pastana, ka külmutatud. Taolisi tooteid kasutatakse eelkõige toiduvalmististes (nt šokolaadi, tortide ja küpsetiste ning jäätise valmistamiseks). |
| 2101 30 19 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kroovitud ja röstitud idandamata odraterad, mida kasutatakse värv- ja maitseainena õlletootmisel või kohvi asendajana. |
| 2102 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid |
| 2102 10 10 | Kultuurpärmid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, A osa, kolmas lõik, punkt 4.
  Need pärmid on kasvatatud spetsiaalsel toitealusel eriotstarbeks, eelkõige destilleerimise ja veinivalmistamise tarbeks. Nende abil on võimalik saada täpselt etteantud omadustega kääritatud tooteid. |
| 2102 20 11 ja 2102 20 19 | Mitteaktiivsed pärmid

  Neid HS selgitavate märkuste rubriigi 2102 A osa neljandas ja viiendas lõigus kirjeldatud pärme müüakse tavaliselt nimetusega „söögipärm”. Need on tavaliselt pulbri, laastude või graanulitena. |
| 2102 20 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, punkt B. |
| 2102 30 00 | Valmis küpsetuspulbrid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, C osa. |
| 2103 | Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep |
| 2103 90 10 | Vedel mango chutney


  Käesolevas alamrubriigis tähistatakse terminiga „mango chutney” valmistist konserveeritud mangodest, millele on lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, rosinad, pipar ja suhkur.
  Selle alamrubriigi mango chutney on täiesti homogeenitud, rohkem või vähem vedel kaste. |
| 2103 90 30 | Aromaatsed bitterid alkoholisisaldusega 44,2–49,2 % mahust, mis sisaldavad 1,5–6 % massist emajuurt, vürtse ja mitmesuguseid koostisosi ning 4–10 % massist suhkrut, nõudes mahuga kuni 0,5 liitrit

  Selles alamrubriigis nimetatud tooted on mõrud, tugeva aroomiga kontsentreeritud vedelad alkoholitooted, mis saavad oma erilise lõhna ja maitse nende tootmiseks kasutatud emajuurest koos erinevate vürtside ja aromaatsete ainetega.
  Need kontsentreeritud aromaatsed bitterid on lisaained, mis on mõeldud jookidele (kokteilid, siirupid, karastusjoogid jne) nii lõhna- kui maitse andmiseks ja kasutamiseks analoogselt maitseainetena nagu kastmed ja maitseainesegud keedetud toitudes ja küpsetistes (nt suppides, liha-, kala- või köögiviljatoitudes, kastmetes, liha- ja vorstitoodetes, puuviljakompottides ja -salatites, puuviljatortides, magustoitudes, ja šerbettides).
  Neid aromaatseid bittereid müüakse tavaliselt nimetusega „angostuura bitterid”. |
| 2104 | Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist |
| 2104 20 00 | Homogeenitud toidusegud

  Termin „homogeenitud toidusegud” on määratletud selle grupi märkuses 3. |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

  Selles rubriigis tähistab termin „jäätis jm toidujää” valmistoitu, ka jaemüügipakendis, võib sisaldada kakaod või šokolaadi (või šokolaadiga kaetult), mis külmutamise tulemusena on tahked või pastataolised ja mis on mõeldud söömiseks sellises olekus.
  Nende toodete põhiiseärasus on see, et need muutuvad vedelaks või poolvedelaks, kui ümbritseva keskkonna temperatuur on 0 °C lähedal.
  Nendele külmutatud toodetele sarnased valmistised, millel ei ole eelpool kirjeldatud põhiomadusi, klassifitseeritakse vastavalt rubriiki 1806, rubriiki 1901 või rubriiki 2106.
  Käesoleva rubriigi toodetel on väga erinevad nimetused (mahlajääpulk, jäätis, cassata, „Neapolitan slices” jne) ja kujud; need võivad sisaldada kakaod või šokolaadi, suhkrut, taime- või piimarasva, piima (kooritud või koorimata), puuvilja, stabilisaatoreid, lõhna- ja maitse- ning värvaineid jne.
  Nende toodete rasva üldsisaldus ei ole tavaliselt üle 15 % lõpptoote massist. Teatavad jäätisesordid, mille valmistamisel on kasutatud suurt koorekogust (koorejäätised), võivad siiski üldkoguses sisaldada umbes 20 % massist rasva.
  Teatavate jäätiste valmistamisel klopitakse lõpptoote mahu suurendamiseks toorainesse õhku (paisutamine).
  Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2105, eriti erandeid silmas pidades. |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised |
| 2106 10 20 ja 2106 10 80 | Valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 6, v.a valguhüdrolüsaate käsitlev osa.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu kontsentreeritud piimavalgud (alamrubriik 0404 90 või rubriik 3504 00 00).
  Määrates toote sahharoosisisaldust nendesse alamrubriikidesse klassifitseerimisel, tuleb invertsuhkur arvestada sahharoosina. |
| 2106 90 20 | Alkoholtoodete segud (v.a lõhnaainetel põhinevad), mida kasutatakse jookide valmistamiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 7.
  Vaata selle grupi lisamärkus 2.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu samalaadsed valmissegud, mille alkoholisisaldus on kuni 0,5 % mahust (alamrubriik 2106 90 92 või 2106 90 98). |
| 2106 90 30 | Isoglükoosisiirup

  Vaata selle grupi lisamärkus 3. |
| 2106 90 92 ja 2106 90 98 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punktid 1–5, 8–11 ja 13–16 ning alamrubriigid 2106 10 20 ja 2106 10 80, kolmas lõik. |

2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest

2101 11 00

Ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid pulbri, graanulite, helveste, plokkide ja mis tahes muul tahkel kujul.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted vedeliku või pastana, ka külmutatud. Taolisi tooteid kasutatakse eelkõige toiduvalmististes (nt šokolaadi, tortide ja küpsetiste ning jäätise valmistamiseks).

2101 30 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kroovitud ja röstitud idandamata odraterad, mida kasutatakse värv- ja maitseainena õlletootmisel või kohvi asendajana.

2102

Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteaktiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid

2102 10 10

Kultuurpärmid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, A osa, kolmas lõik, punkt 4.

Need pärmid on kasvatatud spetsiaalsel toitealusel eriotstarbeks, eelkõige destilleerimise ja veinivalmistamise tarbeks. Nende abil on võimalik saada täpselt etteantud omadustega kääritatud tooteid.

2102 20 11 ja 2102 20 19

Mitteaktiivsed pärmid

Neid HS selgitavate märkuste rubriigi 2102 A osa neljandas ja viiendas lõigus kirjeldatud pärme müüakse tavaliselt nimetusega „söögipärm”. Need on tavaliselt pulbri, laastude või graanulitena.

2102 20 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, punkt B.

2102 30 00

Valmis küpsetuspulbrid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, C osa.

2103

Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep

2103 90 10

Vedel mango chutney

Käesolevas alamrubriigis tähistatakse terminiga „mango chutney” valmistist konserveeritud mangodest, millele on lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, rosinad, pipar ja suhkur.

Selle alamrubriigi mango chutney on täiesti homogeenitud, rohkem või vähem vedel kaste.

2103 90 30

Aromaatsed bitterid alkoholisisaldusega 44,2–49,2 % mahust, mis sisaldavad 1,5–6 % massist emajuurt, vürtse ja mitmesuguseid koostisosi ning 4–10 % massist suhkrut, nõudes mahuga kuni 0,5 liitrit

Selles alamrubriigis nimetatud tooted on mõrud, tugeva aroomiga kontsentreeritud vedelad alkoholitooted, mis saavad oma erilise lõhna ja maitse nende tootmiseks kasutatud emajuurest koos erinevate vürtside ja aromaatsete ainetega.

Need kontsentreeritud aromaatsed bitterid on lisaained, mis on mõeldud jookidele (kokteilid, siirupid, karastusjoogid jne) nii lõhna- kui maitse andmiseks ja kasutamiseks analoogselt maitseainetena nagu kastmed ja maitseainesegud keedetud toitudes ja küpsetistes (nt suppides, liha-, kala- või köögiviljatoitudes, kastmetes, liha- ja vorstitoodetes, puuviljakompottides ja -salatites, puuviljatortides, magustoitudes, ja šerbettides).

Neid aromaatseid bittereid müüakse tavaliselt nimetusega „angostuura bitterid”.

2104

Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist

2104 20 00

Homogeenitud toidusegud

Termin „homogeenitud toidusegud” on määratletud selle grupi märkuses 3.

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

Selles rubriigis tähistab termin „jäätis jm toidujää” valmistoitu, ka jaemüügipakendis, võib sisaldada kakaod või šokolaadi (või šokolaadiga kaetult), mis külmutamise tulemusena on tahked või pastataolised ja mis on mõeldud söömiseks sellises olekus.

Nende toodete põhiiseärasus on see, et need muutuvad vedelaks või poolvedelaks, kui ümbritseva keskkonna temperatuur on 0 °C lähedal.

Nendele külmutatud toodetele sarnased valmistised, millel ei ole eelpool kirjeldatud põhiomadusi, klassifitseeritakse vastavalt rubriiki 1806, rubriiki 1901 või rubriiki 2106.

Käesoleva rubriigi toodetel on väga erinevad nimetused (mahlajääpulk, jäätis, cassata, „Neapolitan slices” jne) ja kujud; need võivad sisaldada kakaod või šokolaadi, suhkrut, taime- või piimarasva, piima (kooritud või koorimata), puuvilja, stabilisaatoreid, lõhna- ja maitse- ning värvaineid jne.

Nende toodete rasva üldsisaldus ei ole tavaliselt üle 15 % lõpptoote massist. Teatavad jäätisesordid, mille valmistamisel on kasutatud suurt koorekogust (koorejäätised), võivad siiski üldkoguses sisaldada umbes 20 % massist rasva.

Teatavate jäätiste valmistamisel klopitakse lõpptoote mahu suurendamiseks toorainesse õhku (paisutamine).

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2105, eriti erandeid silmas pidades.

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised

2106 10 20 ja 2106 10 80

Valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 6, v.a valguhüdrolüsaate käsitlev osa.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu kontsentreeritud piimavalgud (alamrubriik 0404 90 või rubriik 3504 00 00).

Määrates toote sahharoosisisaldust nendesse alamrubriikidesse klassifitseerimisel, tuleb invertsuhkur arvestada sahharoosina.

2106 90 20

Alkoholtoodete segud (v.a lõhnaainetel põhinevad), mida kasutatakse jookide valmistamiseks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 7.

Vaata selle grupi lisamärkus 2.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu samalaadsed valmissegud, mille alkoholisisaldus on kuni 0,5 % mahust (alamrubriik 2106 90 92 või 2106 90 98).

2106 90 30

Isoglükoosisiirup

Vaata selle grupi lisamärkus 3.

2106 90 92 ja 2106 90 98

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punktid 1–5, 8–11 ja 13–16 ning alamrubriigid 2106 10 20 ja 2106 10 80, kolmas lõik.

GRUPP 22

JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

Üldist

Kui selles grupis tehakse vahet toodete, mis on kuni kaheliitristes nõudes, ja nende toodete vahel, mis on kaheliitristest suuremates nõudes, siis tuleb arvesse võtta nendes nõudes olev vedeliku kogus, mitte nõu maht.

Sellesse gruppi kuuluvad – kuivõrd need ei ole ravimid – toniseerivad joogid (toonikumid), mis sobivad jookidena vahetuks tarbimiseks, kuigi väikestes kogustes, näiteks lusikatäie kaupa. Alkoholita toniseerivad joogid, mida on vaja enne tarbimist lahjendada, ei kuulu 22. gruppi (tavaliselt rubriik 2106).

| Lisamärkus 2 b) | Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse kõnesoleva toote 100 liitris sisalduva suhkrumassi (arvestatud invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 0,6. |
| --- | --- |

Lisamärkus 2 b)

Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse kõnesoleva toote 100 liitris sisalduva suhkrumassi (arvestatud invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 0,6.

| 2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi |
| --- | --- |
| 2201 10 11 kuni 2201 10 90 | Mineraalvesi, gaseeritud vesi

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2201 lõikudes B ja C nimetatud tooted.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu aerosoolpakendis looduslik mineraalvesi nahahoolduseks (rubriik 3304). |
| 2201 10 11 ja 2201 10 19 | Looduslik mineraalvesi

  Terminiga „looduslik mineraalvesi” tähistatakse vett, mis vastab nõukogu direktiivi 80/777/EMÜ (EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1) tingimustele. |
| 2201 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2201 lõikudes A ja D nimetatud tooteid.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veeaur ning filtreeritud, steriliseeritud, puhastatud ja pehmendatud looduslik vesi. |
| 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

  Termin „mittealkohoolsed joogid” on määratletud selle grupi märkuses 3. |
| 2202 10 00 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

  HS selgitavate märkuste rubriigi 2202 lõigus A nimetatud karastusjoogid kuuluvad sellesse alamrubriiki.
  Antioksüdantide, vitamiinide, stabilisaatorite või kiniini sisaldus ei mõjuta karastusjookide klassifitseerimist.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veest, suhkrust ja lõhna- ning maitseainetest vedelad tooted, mis on pakendatud plastkottidesse ja mõeldud külmkapis külmutamisega mahlajääpulkade valmistamiseks kodus.
  Vaata ka selle grupi lisamärkus 1. |
| 2202 90 91 kuni 2202 90 99 | Muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu

  Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka vedel toode ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „filled milk” (piimataoline rasvasegu), juhul kui see on jook vahetuks tarbimiseks. „Filled milk” on kooritud piimast või kooritud piima pulbrist toode, millele on lisatud esialgsest täispiimast ekstraheeritud piimarasvaga peaaegu võrdses koguses rafineeritud taimerasva või õli. See jook klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse vastavalt piimarasva sisaldusele. |
| 2204 | Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

  Tegeliku alkoholisisalduse kohta (mahuprotsentides) vaata selle grupi lisamärkus 2 a. |
| 2204 10 11 kuni 2204 10 99 | Vahuvein

  Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1. |
| 2204 10 11 | Šampanja (Champagne)

  Šampanja on Prantsusmaal Champagne provintsis toodetud vahuvein, mis on valmistatud üksnes selles provintsis kasvatatud viinamarjadest. |
| 2204 21 10 | Veinid, v.a alamrubriiki 2204 10 kuuluvad, pudelites seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused; vein muus taaras, süsihappegaasisisaldusest tingitud ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid alla 3 baari

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | seenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, mis ei vasta selle grupi alamrubriikide märkuse 1 „vahuveini” määratlusele. |

2201

Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi

2201 10 11 kuni 2201 10 90

Mineraalvesi, gaseeritud vesi

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2201 lõikudes B ja C nimetatud tooted.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu aerosoolpakendis looduslik mineraalvesi nahahoolduseks (rubriik 3304).

2201 10 11 ja 2201 10 19

Looduslik mineraalvesi

Terminiga „looduslik mineraalvesi” tähistatakse vett, mis vastab nõukogu direktiivi 80/777/EMÜ (EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1) tingimustele.

2201 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2201 lõikudes A ja D nimetatud tooteid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veeaur ning filtreeritud, steriliseeritud, puhastatud ja pehmendatud looduslik vesi.

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

Termin „mittealkohoolsed joogid” on määratletud selle grupi märkuses 3.

2202 10 00

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

HS selgitavate märkuste rubriigi 2202 lõigus A nimetatud karastusjoogid kuuluvad sellesse alamrubriiki.

Antioksüdantide, vitamiinide, stabilisaatorite või kiniini sisaldus ei mõjuta karastusjookide klassifitseerimist.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veest, suhkrust ja lõhna- ning maitseainetest vedelad tooted, mis on pakendatud plastkottidesse ja mõeldud külmkapis külmutamisega mahlajääpulkade valmistamiseks kodus.

Vaata ka selle grupi lisamärkus 1.

2202 90 91 kuni 2202 90 99

Muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka vedel toode ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „filled milk” (piimataoline rasvasegu), juhul kui see on jook vahetuks tarbimiseks. „Filled milk” on kooritud piimast või kooritud piima pulbrist toode, millele on lisatud esialgsest täispiimast ekstraheeritud piimarasvaga peaaegu võrdses koguses rafineeritud taimerasva või õli. See jook klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse vastavalt piimarasva sisaldusele.

2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

Tegeliku alkoholisisalduse kohta (mahuprotsentides) vaata selle grupi lisamärkus 2 a.

2204 10 11 kuni 2204 10 99

Vahuvein

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1.

2204 10 11

Šampanja (Champagne)

Šampanja on Prantsusmaal Champagne provintsis toodetud vahuvein, mis on valmistatud üksnes selles provintsis kasvatatud viinamarjadest.

2204 21 10

Veinid, v.a alamrubriiki 2204 10 kuuluvad, pudelites seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused; vein muus taaras, süsihappegaasisisaldusest tingitud ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid alla 3 baari

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

seenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, mis ei vasta selle grupi alamrubriikide märkuse 1 „vahuveini” määratlusele.

| 2. | mitteseenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid alla 3 baari. |
| --- | --- |

2.

mitteseenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid alla 3 baari.

Vahuveinipudelite korkideks selle alamrubriigi tähenduses loetakse all oleval joonisel kujutatud korkkoorest ja samalaadsest plastmaterjalist valmistatud pudelikorke.

Image

2204 21 11 kuni 2204 21 99

Muud

Vaata selle grupi lisamärkused 4 ja 5.

Summaarse kuivekstrakti mittelenduvad koostisosad lisamärkuse 4 A tähenduses on nt suhkur, glütserool, tanniinid, viinhape, värvained ja sool.

2204 21 11 kuni 2204 21 78

Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2204 21 23

Tokaj

Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.

2204 21 81 kuni 2204 21 83

Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2204 21 81

Tokaj

Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.

2204 29 10

Veinid, v.a alamrubriiki 2204 10 kuuluvad, pudelites seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused; vein muus taaras, süsihappegaasisisaldusest tingitud ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid alla 3 baari

Kohaldada alamrubriigi 2204 21 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

2204 29 11 kuni 2204 29 99

Muud

Vaata selle grupi lisamärkused 4 ja 5.

2204 29 11 kuni 2204 29 58

Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2204 29 11

Tokaj

Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.

2204 29 77 kuni 2204 29 82

Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2204 29 77

Tokaj

Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.

2204 30 10

Osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alkoholi lisamata

Vaata selle grupi lisamärkus 3 koos lisamärkuse 2 punktidega a, b ja c.

2204 30 92

Kontsentreeritud

Vaata selle grupi lisamärku 7.

2204 30 96

Kontsentreeritud

Vaata selle grupi lisamärkus 7.

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

Sellesse rubriiki kuuluvad ja HS selgitavate märkuste rubriigis 2205 kirjeldatud veinid on ka:

| 1. | nimetuste „Marsala all'uovo”, „Marsala alla mandorla” ja „Crema di Marsala all'uovo” all tuntud joogid Marsala veini alusel, mis on maitsestatud munakollase, mandlite ja muude aromaatsete ainetega; |
| --- | --- |

1.

nimetuste „Marsala all'uovo”, „Marsala alla mandorla” ja „Crema di Marsala all'uovo” all tuntud joogid Marsala veini alusel, mis on maitsestatud munakollase, mandlite ja muude aromaatsete ainetega;

| 2. | „Sangria” nimetusega tuntud joogid veini alusel, mis on maitsestatud nt sidruni või apelsiniga. |
| --- | --- |

2.

„Sangria” nimetusega tuntud joogid veini alusel, mis on maitsestatud nt sidruni või apelsiniga.

Vaata selle grupi lisamärkus 8. Tooted tegeliku alkoholisisaldusega alla 7 % mahust klassifitseeritakse rubriiki 2206 00.

2206 00

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

2206 00 10

Piquette

Vaata selle grupi lisamärkus 9.

2206 00 31 kuni 2206 00 89

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2206 teise lõigu punktides 1–10 kirjeldatud tooted.

2206 00 31 ja 2206 00 39

Vahutavad joogid

Vahutavate jookide kohta vaata selle grupi lisamärkus 10.

Eelpool nimetatud lisamärkuse seenekujuliste korkide kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2204 21 10, viimane lõik.

2206 00 51 kuni 2206 00 89

Mittevahutavad, nõudes mahuga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad joogid, mis ei ole valmistatud loomulikul kääritamisel värskete viinamarjade virdest, vaid on kääritatud kontsentreeritud viinamarjavirdest. See virre on hästi säiliv ja seda saab vajadusel laagerdada.

Kääritamisprotsess käivitatakse tavaliselt pärmiga. Virdesse võidakse lisada enne käärimist või käärimise ajal ka suhkrut. Sellise protsessi tulemusena saadud toodet võidakse lõpuks magustada, kangendada või segustada.

2207

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega

2207 10 00

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2207, v.a neljas lõik.

Piiritusjoogid (nt džinn, viin) klassifitseeritakse alkoholisisaldust arvestamata alamrubriikidesse 2208 20 12 – 2208 90 78.

2207 20 00

Denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2207, neljas lõik.

2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

Piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid on rubriigi 2208 tähenduses alkoholi sisaldavad vedelikud, mis on tavaliselt mõeldud nautimiseks ja mis on valmistatud:

| — | kas vahetult destilleerimisel (ka lõhna- ja maitseainelisandiga) loomulikult käärinud vedelikest, nt veinist või siidrist, või eelnevalt kääritatud puuviljast, pressimisjäätmetest, teraviljast või muudest taimesaadustest, |
| --- | --- |

—

kas vahetult destilleerimisel (ka lõhna- ja maitseainelisandiga) loomulikult käärinud vedelikest, nt veinist või siidrist, või eelnevalt kääritatud puuviljast, pressimisjäätmetest, teraviljast või muudest taimesaadustest,

| — | või lihtsalt mitmesuguste aromaatsete ainete, ka suhkru, lisamisel destilleeritud alkoholile. |
| --- | --- |

—

või lihtsalt mitmesuguste aromaatsete ainete, ka suhkru, lisamisel destilleeritud alkoholile.

Mitmesugused alkohoolsed joogid on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 2208 kolmanda lõigu punktides 1–18.

Denatureerimata alkoholi kohta tuleb märkida, et see klassifitseeritakse käesolevasse rubriiki ka siis, kui selle alkoholisisaldus on 80 % mahust või rohkem, olenemata sellest, kas toode on vahetult tarbitav jook või mitte.

Sellesse rubriiki ei kuulu käärimisel saadud alkohoolsed joogid (rubriigid 2203 00 – 2206 00).

2208 30 11 kuni 2208 30 88

Viski

Viski on alkoholjook, mis on destilleeritud teraviljade meskist ja mida turustatakse vähemalt 40 % alkoholina kas pudelis või muus nõus.

Šoti viski (Scotch whisky) on Šotimaal destilleeritud ja valminud viski.

Soodavee lisandiga viski (whisky-soda), ei kuulu nendesse alamrubriikidesse, vaid klassifitseeritakse alamrubriiki 2208 90 69 või 2208 90 78.

2208 30 32 ja 2208 30 38

Linnaseviski, nõudes mahuga

Šoti linnaseviski (Scotch malt whisky) on alkoholjook, mis on valmistatud üksnes odralinnastest tehtud meski kääritamisel ja destilleerimisel.

2208 30 52 ja 2208 30 58

Seguviski, nõudes mahuga

Šoti seguviski (Scotch blended whisky) valmistatakse kahe või enama šoti linnaseviski ja/või šoti viljaviski segustamisel.

2208 30 72 ja 2208 30 78

Muud, nõudes mahuga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik ülejäänud šoti viskid, eelkõige šoti viljaviski, mis valmistatakse odralinnastest ja linnasteks kasvatamata teraviljadest.

2208 40 11 kuni 2208 40 99

Rumm ja muud kanged alkohoolsed joogid, saadud kääritatud suhkrurootoodetest destilleerimise teel

Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste rubriigi 2208 kolmanda lõigu punktis 3 kirjeldatud tooteid, tingimusel et need säilitavad oma organoleptilised omadused.

2208 50 11 ja 2208 50 19

Džinn, nõudes mahuga

Džinn on alkoholjook, mis valmistatakse tavaliselt rektifitseeritud viljapiiritusest või etüülalkoholist ühe- või mitmekordsel destilleerimisel koos kadakamarjade ja muude aromaatsete ainetega (nt koriander, angeelikajuur, aniis, ingver).

Nendes alamrubriikides loetakse džinniks üksnes neid alkoholjooke, millel on džinni organoleptilised omadused.

Järelikult ei kuulu nendesse alamrubriikidesse:

| a) | genever (alamrubriik 2208 50 91 või 2208 50 99); |
| --- | --- |

a)

genever (alamrubriik 2208 50 91 või 2208 50 99);

| b) | akvaviit (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77); |
| --- | --- |

b)

akvaviit (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77);

| c) | kranawitter (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77); |
| --- | --- |

c)

kranawitter (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77);

2208 60 11 kuni 2208 60 99

Viin

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2208, kolmas lõik, punkt 5.

2208 70 10 ja 2208 70 90

Liköörid ja kordialid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2208, esimene lõik, punkt B ja kolmas lõik.

2208 90 11 ja 2208 90 19

Arrak nõudes mahuga

Arrak on piiritusjook, mis on spetsiaalse pärmi abil valmistatud suhkruroo melassist või magusast taimemahlast ja riisist.

Arraki ei tohi ära segada rakiga, mida saadakse rosinatest või kuivatatud viigimarjadest valmistatud piiritusjoogi destilleerimisel aniisiseemnetega ja mis klassifitseeritakse alamrubriiki 2208 90 56 või 2208 90 77.

2208 90 33 ja 2208 90 38

Ploomi-, pirni- või kirsiviin (v.a liköörid) nõudes mahuga

Ploomi-, pirni- või kirsiviinad on piiritusjoogid, mis on saadud üksnes ploomi-, pirni- või kirsivirde kääritamisel ja destilleerimisel.

Terminite „ploomid” ja „kirsid” kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0809.

2208 90 48

Muud

Selles alamrubriigis tähistab puuvilja- v marjaviin piiritusjooki, mis on saadud eranditult puuviljade ja marjade (v.a. ploomid, pirnid või kirsid) alkohoolsel käärimisel ja destilleerimisel, nt aprikoosidest, mustikatest, vaarikatest, põldmarjadest, mustadest sõstardest, valgetest sõstardest, punastest sõstardest, maasikatest, õuntest, k.a siidrist destilleeritud piiritusjoogid. Kalvados (õunaviin) klassifitseeritakse alamrubriiki 2208 90 45.

2208 90 56

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aniisiviin, raki, agaavist tehtud alkohoolsed joogid v.a tequila (nt mezcal), aromaatsetest ürtidest saadud ürdinapsid, „seedimist soodustavad” bitterid, akvaviit, kranawitter, juurtest saadud piiritusjoogid (nt emajuurest), sorgoviin.

2208 90 69

Muud alkohoolsed joogid

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2208 kolmanda lõigu punktides 14–18 nimetatud jookide kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:

| 1. | alkohoolsed joogid, millele on lisatud soodavett (nt whisky-soda); |
| --- | --- |

1.

alkohoolsed joogid, millele on lisatud soodavett (nt whisky-soda);

| 2. | tee, millesse on segatud alkoholi; |
| --- | --- |

2.

tee, millesse on segatud alkoholi;

| 3. | alkohoolsete jookide segud või alkohoolsed joogid, millesse on segatud puuvilja- või marja- või köögivilja mahlu (kokteilid). |
| --- | --- |

3.

alkohoolsete jookide segud või alkohoolsed joogid, millesse on segatud puuvilja- või marja- või köögivilja mahlu (kokteilid).

2208 90 71

Aetud puuviljadest või marjadest

Vaata alamrubriigi 2208 90 48 selgitavad märkused. Sellesse alamrubriiki kuulub ka kalvados.

2208 90 77

Muud

Vaata alamrubriigi 2208 90 56 selgitavad märkused.

2208 90 78

Muud alkohoolsed joogid

Vaata alamrubriigi 2208 90 69 selgitavad märkused.

2209 00

Äädikas ja äädikhappest valmistatud äädika asendajad

2209 00 11 ja 2209 00 19

Veiniäädikas nõudes mahuga

Vaata selle grupi lisamärkus 11.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2209, I osa, teine lõik, punkt 1.

2209 00 91 ja 2209 00 99

Muud, nõudes mahuga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2209 I osa teise lõigu punktides 2, 3 ja 4 ning II osas nimetatud tooted.

GRUPP 23

TOIDUAINETETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD

| Lisamärkus 3 | Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse kõnesoleva toote 100 kg sisalduva suhkrumassi (arvestatud invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 0,47. |
| --- | --- |

Lisamärkus 3

Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse kõnesoleva toote 100 kg sisalduva suhkrumassi (arvestatud invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 0,47.

| 2301 | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned |
| --- | --- |
| 2301 20 00 | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest.

  Selle alamrubriigi kalajahu koosneb kalast ja kalajäätmetest, mis on tavaliselt keedetud ja seejärel pastaks pressitud, kuivatatud ja jahvatatud ning mõnikord graanuliteks aglomeeritud.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu inimtoiduks kõlblik kalajahu (alamrubriik 0305 10 00). |
| 2302 | Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud

  Selle rubriigi toodete ja 11. grupi toodete eristamise kohta vaata 11. grupi märkus 2 A.
  HS selgitavate märkuste rubriigi 2302 punkti B alapunktis 1 nimetatud jäägid sisaldavad vähemalt 50 % tera- või kaunvilju.
  Tärklisesisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) lisa I punktis 1 sätestatud meetodit. |
| 2302 10 10 ja 2302 10 90 | Maisist

  Kroovimata puhastatud maisiterade sõelumisel kõrvalsaadusena esiletulevad purunenud maisiterad ei kuulu sellesse alamrubriiki, vaid alamrubriiki 1104 23 90, juhul kui need vastavad 11. grupi märkuses 2 A sätestatud kriteeriumidele. |
| 2303 | Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise ja piirituse destilleerimise jäätmed, granuleeritud või granuleerimata

  Tärklise- ja valgusisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) lisa I punktides 1 ja 2 sätestatud meetodeid. |
| 2303 10 11 ja 2303 10 19 | Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega

  Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritavad tooted peavad vastama selle grupi lisamärkuses 1 sätestatud kriteeriumidele.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:






  1. | maisigluteen (tavaliselt jahuna), mis koosneb peamiselt maisiterade liimainest, mis sadestub tärklise eraldamisel; valgusisaldus (N × 6,25) on üle 40 % massist; |

2301

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned

2301 20 00

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest.

Selle alamrubriigi kalajahu koosneb kalast ja kalajäätmetest, mis on tavaliselt keedetud ja seejärel pastaks pressitud, kuivatatud ja jahvatatud ning mõnikord graanuliteks aglomeeritud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu inimtoiduks kõlblik kalajahu (alamrubriik 0305 10 00).

2302

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud

Selle rubriigi toodete ja 11. grupi toodete eristamise kohta vaata 11. grupi märkus 2 A.

HS selgitavate märkuste rubriigi 2302 punkti B alapunktis 1 nimetatud jäägid sisaldavad vähemalt 50 % tera- või kaunvilju.

Tärklisesisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) lisa I punktis 1 sätestatud meetodit.

2302 10 10 ja 2302 10 90

Maisist

Kroovimata puhastatud maisiterade sõelumisel kõrvalsaadusena esiletulevad purunenud maisiterad ei kuulu sellesse alamrubriiki, vaid alamrubriiki 1104 23 90, juhul kui need vastavad 11. grupi märkuses 2 A sätestatud kriteeriumidele.

2303

Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise ja piirituse destilleerimise jäätmed, granuleeritud või granuleerimata

Tärklise- ja valgusisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) lisa I punktides 1 ja 2 sätestatud meetodeid.

2303 10 11 ja 2303 10 19

Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega

Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritavad tooted peavad vastama selle grupi lisamärkuses 1 sätestatud kriteeriumidele.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka:

1.

maisigluteen (tavaliselt jahuna), mis koosneb peamiselt maisiterade liimainest, mis sadestub tärklise eraldamisel; valgusisaldus (N × 6,25) on üle 40 % massist;

| 2. | gluteenijahu, mis saadakse peamiselt maisitärklise tootmisel tekkinud kuivade jääkide segamisel puhta gluteeniga; taolised tooted sisaldavad tavaliselt valkaineid (N × 6,25) umbes 40 % massist; |
| --- | --- |

2.

gluteenijahu, mis saadakse peamiselt maisitärklise tootmisel tekkinud kuivade jääkide segamisel puhta gluteeniga; taolised tooted sisaldavad tavaliselt valkaineid (N × 6,25) umbes 40 % massist;

| 3. | maisigluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid (N × 6,25) vähemalt 20 % massist ja koosneb peamiselt kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja mõnikord kontsentreeritud maisileotusvedelikust, mis kõik on maisitärklise tootmise kõrvalsaadused. |
| --- | --- |

3.

maisigluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid (N × 6,25) vähemalt 20 % massist ja koosneb peamiselt kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja mõnikord kontsentreeritud maisileotusvedelikust, mis kõik on maisitärklise tootmise kõrvalsaadused.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka eelpool nimetatud tooted, mis on graanuliteks aglomeeritud.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes tooted, mille tärklisesisaldus ei ületa 28 % kuivaine massist, määratuna komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) lisa I punktis 1 sätestatud meetodi järgi ja nende rasvasisaldus ei ületa 4,5 % kuivaine massist, määratuna komisjoni direktiivi 84/4/EMÜ (EÜT L 15, 18.1.1984, lk 28) lisas I punktis 1 sätestatud meetodi A järgi.

Suurema tärklise- või rasvasisaldusega tooted klassifitseeritakse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt alamrubriikidesse 2302 10 10, 2302 10 90, 2309 90 41 või 2309 90 51. Sama kehtib ka toodete kohta, mis sisaldavad muul viisil, v.a märgmenetlus tärklise tootmiseks, maisist ekstraheeritud saadusi (nt jäägid maisiterade sõelumisel, jahvatatud maisiterad, jäägid maisi-iduõli kuivmenetlusel ekstraheerimisel).

Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritavad tooted ei tohi sisaldada ka jääke maisi-iduõli ekstraheerimisest märgmenetlusel).

Kontsentreeritud maisileotusvedelikud klassifitseeritakse alamrubriiki 2303 10 90 arvestamata nende valkainesisaldust.

2303 10 90

Muud

Selles alamrubriigis mõeldakse maniokitärklise tootmisjääkide all tooteid, mille tärklisesisaldus on kuni 40 % kuivaine massist.

Kui selliste toodete tärklisesisaldus on suurem, klassifitseeritakse selline jahu või mannatang alamrubriikidesse 1106 20 10 või 1106 20 90. Tooted graanulitena klassifitseeritakse alamrubriiki 0714 10.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka:

| 1. | sorgogluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid vähemalt 18 % massist ja koosneb peamiselt sorgoterade kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja mõnikord kontsentreeritud sorgoleotusvedelikust, mis kõik on sorgotärklise tootmise kõrvalsaadused.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes tooted, mille tärklisesisaldus on kuni 40 % kuivaine massist.
  Suurema tärklisesisaldusega tooted klassifitseeritakse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt rubriiki 2302 või 2309. |
| --- | --- |

1.

sorgogluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid vähemalt 18 % massist ja koosneb peamiselt sorgoterade kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja mõnikord kontsentreeritud sorgoleotusvedelikust, mis kõik on sorgotärklise tootmise kõrvalsaadused.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes tooted, mille tärklisesisaldus on kuni 40 % kuivaine massist.

Suurema tärklisesisaldusega tooted klassifitseeritakse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt rubriiki 2302 või 2309.

| 2. | tärklise tootmisjäägid nimetusega „kuivatatud kartulipulp”. Taoliste jääkide tärklisesisaldus on tavaliselt vähemalt 50 % massist. |
| --- | --- |

2.

tärklise tootmisjäägid nimetusega „kuivatatud kartulipulp”. Taoliste jääkide tärklisesisaldus on tavaliselt vähemalt 50 % massist.

Niiskusesisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni direktiivi 71/393/EMÜ (EÜT L 279, 20.12.1971, lk 7) lisa I punktis 1 sätestatud meetodit.

Kontsentreeritud maisileotusvedelikud klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki arvestamata nende valkainesisaldust.

2303 20 10 ja 2303 20 90

Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkrutootmisjäätmed

Emalahust pulbrina, millest laktoos on osaliselt eemaldatud, ei loeta suhkrutootmisjäätmeks ega klassifitseerita nendesse alamrubriikidesse (rubriik 0404).

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka suhkrupeet, millest suhkur on osaliselt või täielikult ekstraheeritud.

2303 30 00

Õlle pruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2303, esimene lõik, punktid E 1–5.

2304 00 00

Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

Sellesse rubriiki ei kuulu sojaubade kestad, ka jahvatatud, millest sojaõli ei ole ekstraheeritud (rubriik 2308).

2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

2306 41 00

Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiseemnetest

Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, alamrubriik 2306 41.

2306 90 05

Maisi-idudest

Sellesse alamrubriiki kuuluvad märg- või kuivmenetlusel saadud maisi-iduõli ekstraheerimisjäägid, mis vastavad selle grupi lisamärkuse 2 kriteeriumidele.

Tooted, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, klassifitseeritakse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt rubriiki 2302 või 2309.

2306 90 11 ja 2306 90 19

Õlikoogid ja muud oliiviõli ekstraheerimise jäätmed

Termin „oliivõli ekstraheerimise jäätmed” tähistab üksnes tooteid rasvainesisaldusega mitte üle 8 % massist. Suurema rasvainesisaldusega taolised tooted (v.a õlisetted) klassifitseeritakse põhimaterjaliga samasse alamrubriiki (alamrubriik 0709 90 31 või 0709 90 39).

Rasvasisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2568/91 (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1) lisas XV sätestatud meetodit.

2307 00

Veinisete; viinakivi

2307 00 11

Summaarse alkoholisisaldusega kuni 7,9 % massist ja kuivainesisaldusega vähemalt 25 % massist

Vaata selle grupi lisamärkus 3 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2307 00 90

Viinakivi

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2307, teine lõik.

2308 00

Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granuleeritud või granuleerimata

2308 00 11

Summaarse alkoholisisaldusega kuni 4,3 % massist ja kuivainesisaldusega vähemalt 40 % massist

Vaata selle grupi lisamärkus 3 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2308 00 40

Tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, v.a viinamarjade pressimisjäägid

Puuviljade, v.a viinamarjade, pressimisjääkide hulka kuuluvad ka nn „orange cells” nimetusega tooted, mis koosnevad apelsinide osakestest, millest on alguses mahl välja pressitud ja mida on seejärel surutud läbi sõela nii, et pressimisjäätmetest on vaevalt järel mingeid viljaliha osakesi, vaid põhiliselt lõikudevahelisi nahakesi ja vamjat vahekatet (albedo). Neid tooteid kasutatakse lahjendatud apelsinimahlakontsentraatide või karastusjookide lisandina.

2308 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 2308 teise lõigu punktides 2, 3, 4, 6, 7, 8 ja 9 kirjeldatud tooted.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sojaubade kestad, ka jahvatatud, millest sojaõli ei ole ekstraheeritud.

2309

Loomasöödana kasutatavad tooted

Vaata selle grupi märkus 1.

Tärklisesisalduse määramisel kohaldatakse komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) I lisa punktis 1 sätestatud polarimeetrilist meetodit (tuntud ka kui modifitseeritud Ewersi meetod).

Komisjoni määruse (EÜ) nr 121/2008 (ELT L 37, 12.2.2008, lk 3) lisas sätestatud ensümaatilist analüüsimeetodit kasutatakse rubriigi 2309 tähenduses loomasöödana kasutatavate toodete (valmististe) tärklisesisalduse määramiseks juhul, kui järgmisi söötasid on märkimisväärses koguses:

| a) | (suhkru)peedisaadused, näiteks (suhkru)peedipulp, (suhkru)peedimelass, melasseeritud (suhkru)peedipulp, (suhkru)peedimelassi raba, (peedi)suhkur; |
| --- | --- |

a)

(suhkru)peedisaadused, näiteks (suhkru)peedipulp, (suhkru)peedimelass, melasseeritud (suhkru)peedipulp, (suhkru)peedimelassi raba, (peedi)suhkur;

| b) | tsitruspulp; |
| --- | --- |

b)

tsitruspulp;

| c) | linaseemned; linakook; linašrott; |
| --- | --- |

c)

linaseemned; linakook; linašrott;

| d) | rapsiseemned; rapsikook; rapsišrott; rapsiseemnekestad; |
| --- | --- |

d)

rapsiseemned; rapsikook; rapsišrott; rapsiseemnekestad;

| e) | päevalilleseemned; päevalillešrott; päevalillešrott osaliselt kooritud päevalilleseemnetest; |
| --- | --- |

e)

päevalilleseemned; päevalillešrott; päevalillešrott osaliselt kooritud päevalilleseemnetest;

| f) | koprakook; koprašrott; |
| --- | --- |

f)

koprakook; koprašrott;

| g) | kartulipulp; |
| --- | --- |

g)

kartulipulp;

| h) | kuivpärm; |
| --- | --- |

h)

kuivpärm;

| ij) | inuliinirikkad tooted (nt maapirniliistakud ja -jahu); |
| --- | --- |

ij)

inuliinirikkad tooted (nt maapirniliistakud ja -jahu);

| k) | kõrned. |
| --- | --- |

k)

kõrned.

Kui ei ole selge, kas rubriigi 2309 tähenduses loomasöödana kasutatavates toodetes (valmististes) on tärklist, võib selle kontrollimiseks kasutada kvalitatiivset mikroskoobianalüüsi.

Piimatoodete kohta vaata selle grupi lisamärkust 4. Tärklise- ja piimakomponentide sisaldus tuleb tootel sellistena ka ära tuua.

2309 10 11 kuni 2309 10 90

Kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka erikujulised koerte närimislelud (nt rõngad ja kondid), mis koosnevad härjanaha peenestatud tükkidest, želatiinist, glükoosisiirupist (sideaine), värvainest, taimevalguhüdrolüsaadist, stabilisaatorist ning, rõngaste puhul, lihast ja kondijahust, ja on lõpuni ärasöödavad.

2309 90 10

Lahustatud tooted kalast või mereimetajatest

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2309, II osa, punkt B, viimane lõik, alapunkt 1.

2309 90 20

Käesoleva grupi lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted

Kui maisiloetusvett kasutatakse kasvualusena (toitelahusena), võivad tooted sisaldada surnud kääritamisainete jääke, mille sisaldus ei ületa tavaliselt 2 %. Need ained leitakse mikroskoobiga.

Peale selle võivad tooted, mis sisaldavad käärimisprotsessides kasutatud leotusvedeliku jääke, sisaldada ka väga väikestes kogustes järgmisi aineid: amüloglükosidaasi, α-amülaasi, ksantaankummit, piimhapet, sidrunhapet, lüsiini, treoniini ja triptofaani.

Maisileotusvedelik sisaldab ise mõningaid neid aineid (nt aminohappeid) väga väikestes kogustes ning käärimise järel suureneb nende kogus väga vähe.

Tooted, mille tärklise- või rasvasisaldus ületab lisamärkuses 5 esitatud väärtused, klassifitseeritakse vastavalt alamrubriikidesse 2309 90 41 või 2309 90 51.

Ameerika Ühendriikidest imporditava maisitärklise tootmisjääkide nõuetele vastavust kontrollitakse komisjoni määruse (EÜ) nr 2019/94 (EÜT L 203, 6.8.1994, lk 5), muudetud määrusega (EÜ) nr 396/96 (EÜT L 54, 5.3.1996, lk 22) kohaselt.

GRUPP 24

TUBAKAS JA TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD

| 2401 | Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

  Toortubaka või töötlemata tubaka kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2401, lõik 1.
  Tuleb märkida, et:






  a) | „flue-cured” virgiinia tubakas on kuivatatud tehisoludes kuumas õhuvoolus, menetlusel, kus kuumus ja õhuliikumine on reguleeritavad, ilma et suits ja aur tubakalehtedega kokku puutuksid; tavaliselt on kuiv tubakas värvuselt sidrunikollane kuni tumeoranž või punane. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus. |
| --- | --- | --- |

2401

Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

Toortubaka või töötlemata tubaka kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2401, lõik 1.

Tuleb märkida, et:

a)

„flue-cured” virgiinia tubakas on kuivatatud tehisoludes kuumas õhuvoolus, menetlusel, kus kuumus ja õhuliikumine on reguleeritavad, ilma et suits ja aur tubakalehtedega kokku puutuksid; tavaliselt on kuiv tubakas värvuselt sidrunikollane kuni tumeoranž või punane. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus.

| b) | „light air-cured” burley tubakas (sh burley hübriidtubakad) on kuivatatud looduslikes tingimustes kuumas õhuvoolus. Kui kuivatamisel on kasutatud lisakuumust või -õhutsirkulatsiooni, ei ole tubakal suitsu ega auru lõhna. Tubakalehed on tavaliselt värvuselt helepruunid kuni punakaspruunid. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus; |
| --- | --- |

b)

„light air-cured” burley tubakas (sh burley hübriidtubakad) on kuivatatud looduslikes tingimustes kuumas õhuvoolus. Kui kuivatamisel on kasutatud lisakuumust või -õhutsirkulatsiooni, ei ole tubakal suitsu ega auru lõhna. Tubakalehed on tavaliselt värvuselt helepruunid kuni punakaspruunid. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus;

| c) | „light air-cured” marylandi tubakas on kuivatatud looduslikes tingimustes kuumas õhuvoolus. Kui kuivatamisel on kasutatud lisakuumust või -õhutsirkulatsiooni, ei ole tubakal suitsu ega auru lõhna. Tubakalehed on tavaliselt värvuselt helekollased kuni sügavkirsipunased. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus; |
| --- | --- |

c)

„light air-cured” marylandi tubakas on kuivatatud looduslikes tingimustes kuumas õhuvoolus. Kui kuivatamisel on kasutatud lisakuumust või -õhutsirkulatsiooni, ei ole tubakal suitsu ega auru lõhna. Tubakalehed on tavaliselt värvuselt helekollased kuni sügavkirsipunased. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus;

| d) | „fire-cured”-tubakas on lõkke kohal tehisoludes kuumas õhuvoolus kuivatatud, kus puusuits osaliselt tubakasse imbub. „Fire-cured”-tubaka lehed on tavaliselt paksemad kui burley, „flue-cured” või marylandi tubaka vartelt saadavad lehed. Värvus on tavaliselt kollakaspruun kuni tumepruun. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus. |
| --- | --- |

d)

„fire-cured”-tubakas on lõkke kohal tehisoludes kuumas õhuvoolus kuivatatud, kus puusuits osaliselt tubakasse imbub. „Fire-cured”-tubaka lehed on tavaliselt paksemad kui burley, „flue-cured” või marylandi tubaka vartelt saadavad lehed. Värvus on tavaliselt kollakaspruun kuni tumepruun. Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus.

„Sun-cured”-tubakas on vabas õhus otsese päikesekuumuse ja päikesekiirte käes kuivatatud.

Sellesse rubriiki ei kuulu elusad tubakataimed (rubriik 0602).

2401 30 00

Tubakajäätmed

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2401 lõigus 2 loetletud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:

| 1. | tubakalehtede töötlemisel tekkinud jäätmed; neid tuntakse tavaliselt ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „offal”, kuid erinevates liikmesriikides ka nimetusega „smalls”, „winnowigs”, „sweepings”, „kiriti” või „broquelins” jne. Need jäätmed sisaldavad tavaliselt võõrlisandeid nagu tolmu, taimejäätmeid või tekstiilikiude. Mõnikord on tolm sõelumisega eemaldatud; |
| --- | --- |

1.

tubakalehtede töötlemisel tekkinud jäätmed; neid tuntakse tavaliselt ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „offal”, kuid erinevates liikmesriikides ka nimetusega „smalls”, „winnowigs”, „sweepings”, „kiriti” või „broquelins” jne. Need jäätmed sisaldavad tavaliselt võõrlisandeid nagu tolmu, taimejäätmeid või tekstiilikiude. Mõnikord on tolm sõelumisega eemaldatud;

| 2. | tubakalehtede jäätmed, mida tuntakse ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „siftings” ja mis on saadakse eelpool nimetatud jääkide sõelumisel; |
| --- | --- |

2.

tubakalehtede jäätmed, mida tuntakse ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „siftings” ja mis on saadakse eelpool nimetatud jääkide sõelumisel;

| 3. | sigarite tootmisel tekkivad jäätmed, mida tuntakse ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „cuttings” ja mis koosnevad tubakalehtede lõikamisjäätmetest; |
| --- | --- |

3.

sigarite tootmisel tekkivad jäätmed, mida tuntakse ingliskeelse kaubandusliku nimetusega „cuttings” ja mis koosnevad tubakalehtede lõikamisjäätmetest;

| 4. | tolm, mis saadakse eelpool nimetatud jääkide sõelumisel. |
| --- | --- |

4.

tolm, mis saadakse eelpool nimetatud jääkide sõelumisel.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu tubakajäätmed, mis on valmistatud müügiks suitsetamistubaka, närimistubaka, nuusktubaka või tubakapulbrina või mida on töödeldud selliselt, et neid saab ilma täiendava töötlemiseta kasutada suitsetamistubaka, närimistubaka, nuusktubaka või tubakapulbrina (rubriik 2403).

2402

Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka aseainetest

2402 10 00

Tubakat sisaldavad sigarid, manilla sigarid ja sigarillod

Sigarid, manilla sigarid ja sigarillod on suitsetamiseks valmistatud tubakarullid,

| 1. | mis koosnevad looduslikust tubakast või |
| --- | --- |

1.

mis koosnevad looduslikust tubakast või

| 2. | mille katteleht on looduslikust tubakast või |
| --- | --- |

2.

mille katteleht on looduslikust tubakast või

| 3. | millel on purustatud segutubaka täidis ning sigari tavalist värvi katteleht ja ümbrisleht, mõlemad valmistatud alamrubriiki 2403 91 00 kuuluvast taastatud tubakast, kusjuures katteleht katab kogu toote – vajaduse korral ka filtri, v.a filtri maitsestatud filtriga sigarite (tipped cigars) puhul –, kui toote tükimass ilma filtri või pitsita ei ole alla 1,2 g ja kui katteleht on kinnitatud spiraalina vähemalt 30° teravnurga all toote pikitelje suhtes, või |
| --- | --- |

3.

millel on purustatud segutubaka täidis ning sigari tavalist värvi katteleht ja ümbrisleht, mõlemad valmistatud alamrubriiki 2403 91 00 kuuluvast taastatud tubakast, kusjuures katteleht katab kogu toote – vajaduse korral ka filtri, v.a filtri maitsestatud filtriga sigarite (tipped cigars) puhul –, kui toote tükimass ilma filtri või pitsita ei ole alla 1,2 g ja kui katteleht on kinnitatud spiraalina vähemalt 30° teravnurga all toote pikitelje suhtes, või

| 4. | millel on purustatud segutubaka täidis ja sigari tavalist värvi katteleht, mis on valmistatud alamrubriiki 2403 91 00 kuuluvast taastatud tubakast ja katab kogu toote – vajaduse korral ka filtri, v.a filtri maitsestatud filtriga sigarite (tipped cigars) puhul –, kui toote tükimass ilma filtri või pitsita ei ole alla 2,3 g ja ümbermõõt vähemalt ühel kolmandikul toote pikkusest alla 34 mm. |
| --- | --- |

4.

millel on purustatud segutubaka täidis ja sigari tavalist värvi katteleht, mis on valmistatud alamrubriiki 2403 91 00 kuuluvast taastatud tubakast ja katab kogu toote – vajaduse korral ka filtri, v.a filtri maitsestatud filtriga sigarite (tipped cigars) puhul –, kui toote tükimass ilma filtri või pitsita ei ole alla 2,3 g ja ümbermõõt vähemalt ühel kolmandikul toote pikkusest alla 34 mm.

Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse tooted, mille katteleht on valmistatud looduslikust või taastatud tubakast või mille katteleht ja ümbrisleht on valmistatud taastatud tubakast ja mis osaliselt sisaldavad muid aineid kui tubakas, juhul kui need tooted muus osas vastavad eelpool nimetatud tingimustele.

2402 20 10 ja 2402 20 90

Tubakat sisaldavad sigaretid

Sigaretid on tubakarullid, mida sellistena suitsetatakse ja mida ei klassifitseerita sigarite või sigarillodega samasse alamrubriiki (vaata selgitavad märkused, alamrubriik 2402 10 00).

Tooted, mis on osaliselt valmistatud muudest ainetest kui tubakas, klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse juhul, kui need vastavad eelpool nimetatud tingimustele.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tooted, mis koosnevad üleni muudest ainetest kui tubakas (alamrubriik 2402 90 00 või 30. grupi ravisigaretid).

2402 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, mis koosnevad üleni tubaka aseainetest, nt sigaretid, mis on valmistatud spetsiaalselt töödeldud teatava aedsalatisordi lehtedest ning ei sisalda tubakat ega nikotiini.

2403

Muu töödeldud tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; „homogeenitud” ja „taastatud” tubakas; tubakaekstraktid ja -essentsid

2403 10 10 ja 2403 10 90

Suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahekorras tubaka aseaineid

Suitsetamistubakas on lõigatud või muul viisil tükeldatud, kokkukeerutatud või plokkideks pressitud tubakas, mida saab ilma edasise tööstusliku menetluseta suitsetada.

Tubakajäätmeid, mida saab suitsetada ja mis on pakendatud jaemüügiks, loetakse suitsetamistubakaks, kui need ei vasta sigarite, sigarillode või sigarettide kirjeldusele (vaata alamrubriikide 2402 10 00, 2402 20 10 ja 2402 20 90 selgitavad märkused).

Tooted, mis täielikult või osaliselt koosnevad muudest ainetest kui tubakas, klassifitseeritakse samuti nendesse alamrubriikidesse, juhul kui need vastavad eelpool esitatud määratlusele, v.a tooted, mis koosnevad üleni muudest ainetest kui tubakas ja on mõeldud ravisigarettideks (grupp 30).

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka lõigatud sigaretitubakas („cut cigarette rag”), mis on valmis tubakasegu sigarettide valmistamiseks.

2403 91 00

„Homogeenitud” või „taastatud” tubakas

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2403, esimene lõik, punkt 6.

2403 99 10

Närimistubakas, nuusktubakas

Närimistubakas on tubakas rullide, kangide, ribade, kuubikute ja plokkide kujul, mis on spetsiaalselt valmistatud närimiseks, mitte aga suitsetamiseks ja mis on pakendatud jaemüügiks.

Nuusktubakas on tubakas pulbri või terakeste kujul, mis on spetsiaalselt töödeldud selliselt, et seda saab nuusata, mitte aga suitsetada.

Tooted, mis osaliselt koosnevad muudest aineosadest kui tubakas, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki, juhul kui need vastavad eelpool nimetatud tingimustele.

2403 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | HS selgitavate märkuste rubriigi 2403 esimese lõigu punktis 7 kirjeldatud tubakaekstraktid ja -essentsid; |
| --- | --- |

1.

HS selgitavate märkuste rubriigi 2403 esimese lõigu punktis 7 kirjeldatud tubakaekstraktid ja -essentsid;

| 2. | jahvatatud tubakas (tubakapulber); |
| --- | --- |

2.

jahvatatud tubakas (tubakapulber);

| 3. | „nööriks” keerutatud, lõhnastatud ja fermenteeritud brasiilia närimistubakas, mis on kestadesse pallikujuliseks kokku pressitud („mangotes”); |
| --- | --- |

3.

„nööriks” keerutatud, lõhnastatud ja fermenteeritud brasiilia närimistubakas, mis on kestadesse pallikujuliseks kokku pressitud („mangotes”);

| 4. | paisutatud tubakas. |
| --- | --- |

4.

paisutatud tubakas.

V JAOTIS

MINERAALSED TOOTED

GRUPP 25

SOOL; VÄÄVEL; MULLAD JA KIVIMID; KROHVIMISMATERJALID, LUBI JA TSEMENT

| Märkus 1 | Floteerimisel eraldatakse mineraalaine väärtuslik komponent aherainest, lastes mineraalaine vette, kus selle väärtuslik komponent koguneb vee pinnale, kuna aheraine sadestub põhja. |
| --- | --- |

Märkus 1

Floteerimisel eraldatakse mineraalaine väärtuslik komponent aherainest, lastes mineraalaine vette, kus selle väärtuslik komponent koguneb vee pinnale, kuna aheraine sadestub põhja.

| 2501 00 | Sool (sh lauasool ja denatureeritud sool) ja puhas naatriumkloriid, ka vesilahusena või paakumisvastaste või vaba voolavust tagavate lisanditega; merevesi |
| --- | --- |
| 2501 00 31 | Keemiliseks muundamiseks (naatriumi ja kloori eraldamiseks) muude toodete valmistamise eesmärgil

  Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, kuulub sellesse alamrubriiki sool (ka denatureeritud), mis on ette nähtud vesinikkloriidhappe, kloori, kaltsiumkloriidi, naatriumnitraadi, naatriumhüpokloriti, naatriumsulfaatide, naatriumkarbonaatide, naatriumhüdroksiidi, naatriumkloraadi, naatriumperkloraadi ja metallilise naatriumi tootmiseks. |
| 2501 00 51 | Denatureeritud või muuks tööstuslikuks otstarbeks (k.a puhastamiseks) peale konserveerimise ja inimtoidu või loomatoidu valmistamise

  Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, kuulub sellesse alamrubriiki:






  1. | denatureeritud sool ükskõik milliseks otstarbeks, v.a alamrubriiki 2501 00 31 kuuluv denatureeritud sool; |

2501 00

Sool (sh lauasool ja denatureeritud sool) ja puhas naatriumkloriid, ka vesilahusena või paakumisvastaste või vaba voolavust tagavate lisanditega; merevesi

2501 00 31

Keemiliseks muundamiseks (naatriumi ja kloori eraldamiseks) muude toodete valmistamise eesmärgil

Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, kuulub sellesse alamrubriiki sool (ka denatureeritud), mis on ette nähtud vesinikkloriidhappe, kloori, kaltsiumkloriidi, naatriumnitraadi, naatriumhüpokloriti, naatriumsulfaatide, naatriumkarbonaatide, naatriumhüdroksiidi, naatriumkloraadi, naatriumperkloraadi ja metallilise naatriumi tootmiseks.

2501 00 51

Denatureeritud või muuks tööstuslikuks otstarbeks (k.a puhastamiseks) peale konserveerimise ja inimtoidu või loomatoidu valmistamise

Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, kuulub sellesse alamrubriiki:

1.

denatureeritud sool ükskõik milliseks otstarbeks, v.a alamrubriiki 2501 00 31 kuuluv denatureeritud sool;

| 2. | sool puhastamiseks; selles kontekstis tähistatakse terminiga „puhastamine” üksnes puhastamist selliste töötlusprotsesside abil, milles sool lahustatakse; |
| --- | --- |

2.

sool puhastamiseks; selles kontekstis tähistatakse terminiga „puhastamine” üksnes puhastamist selliste töötlusprotsesside abil, milles sool lahustatakse;

| 3. | sool tööstuslikuks otstarbeks, v.a keemiline muundamine või konserveerimine ja inimtoidu või loomatoidu valmistamine. „Sool tööstuslikuks otstarbeks” tähendab toormeks ettenähtud soola või vahesaadust tööstuslikus tootmisoperatsioonis (nt metallurgias, värvimisel, nahatööstuses, seebi valmistamisel, külmutamisel ja keraamikatööstuses). |
| --- | --- |

3.

sool tööstuslikuks otstarbeks, v.a keemiline muundamine või konserveerimine ja inimtoidu või loomatoidu valmistamine. „Sool tööstuslikuks otstarbeks” tähendab toormeks ettenähtud soola või vahesaadust tööstuslikus tootmisoperatsioonis (nt metallurgias, värvimisel, nahatööstuses, seebi valmistamisel, külmutamisel ja keraamikatööstuses).

Sool, muu kui teede soolatamiseks kasutatav denatureeritud sool, klassifitseeritakse alamrubriiki 2501 00 99.

2501 00 91

Inimtoidus kasutamiseks kõlblik sool

Inimtoidus kasutamiseks kõlblik sool on denatureerimata sool, mis sobib vahetuks koduseks või tööstuslikuks kasutamiseks toiduainete maitse- või säilitusainena. Tavaliselt on see väga puhas ja ühtlaselt valge.

2501 00 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub denatureerimata sool talvise jäätõrjevahendina ja loomadele antav sool (nn lakkumiskivi).

2503 00

Igat liiki väävel (v. a sublimeeritud, sadestatud ja kolloidne väävel)

2503 00 10

Toorväävel või rafineerimata väävel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 2503 HS selgitavates märkustes nimetatud mitmesugused väävli liigid, esimene lõik punktid 1–4. See väävel on tavaliselt plokkide, tükkide või pulbri kujul.

2503 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 2503 HS selgitavates märkustes nimetatud mitmesugused väävli liigid, esimene lõik punktid 5–7. See väävel on tavaliselt pulkade, pätsikeste (rafineeritud väävel) või pulbri („sõelutud”, „tuulatud”, „pihustatud” väävel) kujul.

2508

Muud savid (v.a rubriigis 6806 nimetatud kergkruus), andalusiit, küaniit, sillimaniit, kaltsineeritud või kaltsineerimata; mulliit; dinas- ja šamottmullad

2508 10 00

Bentoniit

Vaata rubriigi 2508 HS selgitavad märkused, kolmas lõik punkt 1.

Looduslike bentoniitide pH on (5 % vesisuspensioonis ja pärast ühetunnist seismist) tavaliselt 6–9,5 ja naatriumkarbonaadisisaldus alla 2 %; vahetuva naatriumi ja kaltsiumi kogusisaldus ei ületa 80 meq/100 g. Looduslikud bentoniidid jagunevad kahte rühma: vähese pundumisega kaltsiumitsisaldav ja suure pundumisega naatriumitsisaldav (pundumismäär alla 7 ml/g või üle 12 ml/g).

Teatavate looduslike bentoniitide karakteristikud võivad nendest väärtustest erineda; kui erinevad mitu karakteristikut, siis üldiselt loetakse bentoniiti aktiveerituks.

Aktiveeritud bentoniidid kuuluvad üldiselt alamrubriiki 3802 90 00.

2511

Looduslik baariumsulfaat (barüüt); looduslik baariumkarbonaat (viteriit), kaltsineeritud või kaltsineerimata (v.a baariumoksiid rubriigist 2816)

2511 10 00

Looduslik baariumsulfaat (barüüt)

Barüüdid sisaldavad erinevas koguses raudoksiidi, alumiiniumoksiidi, naatriumkarbonaati ja ränidioksiidi. Kuna kõige nõutavam on toode valgel kujul, siis see peenestatakse, sorteeritakse, et eemaldada värvilised komponendid (enamasti kollakad), pulbristatakse ja seejärel puhastatakse levigeerimise abil.

2511 20 00

Looduslik baariumkarbonaat (viteriit)

Viteriit esineb rombikujuliste kristallidena või kollaka massina, mis vees ei lahustu.

2513

Pimsskivi; smirgel; looduslik korund, looduslik granaat jm looduslikud abrasiivmaterjalid (termiliselt töödeldud või töötlemata)

2513 20 00

Smirgel; looduslik korund, looduslik granaat jm looduslikud abrasiivmaterjalid

Selle alamrubriigi mõistes hõlmavad „jm looduslikud abrasiivmaterjalid” ka treepeli, mida tuntakse „kõdukivimina” – tuhkhall toode, mida kasutatakse poleerimisel pehme abrasiivmaterjalina.

2516

Graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- või ehituskivi, klompimata või klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud

Kui neljakandilised kivid ei ole ühtlase paksusega, siis liigitatakse need paksuse järgi, viidates kõige paksemale kohale.

2516 11 00

Töötlemata või klombitud

Kohaldada alamrubriigi 2515 11 HS selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

2516 12 10 ja 2516 12 90

Ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud

Kohaldada alamrubriigi 2515 12 HS selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

2516 90 00

Muu raid- või ehituskivi

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | kõvad kivimid nagu porfüür, süeniit, laava, basalt, gneiss, trahhüüt, diabaas, dioriit, fonoliit, lipariit, gabro, labrador ja peridotiit; |
| --- | --- |

1.

kõvad kivimid nagu porfüür, süeniit, laava, basalt, gneiss, trahhüüt, diabaas, dioriit, fonoliit, lipariit, gabro, labrador ja peridotiit;

| 2. | Lupjasisaldavad raid- või ehituskivid, mis ei kuulu rubriiki 2515, s.o näivtihedusega alla 2,5, töötlemata, jämedalt tahutud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud, mis tahes paksusega; |
| --- | --- |

2.

Lupjasisaldavad raid- või ehituskivid, mis ei kuulu rubriiki 2515, s.o näivtihedusega alla 2,5, töötlemata, jämedalt tahutud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud, mis tahes paksusega;

| 3. | serpentiin või ofiit, töötlemata, klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud, mis tahes paksusega. |
| --- | --- |

3.

serpentiin või ofiit, töötlemata, klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud, mis tahes paksusega.

2518

Dolomiit, kaltsineeritud või kaltsineerimata, paagutatud või paagutamata, sh klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud; dolomiidi tihendussegu

2518 10 00

Kaltsineerimata ja paagutamata dolomiit

Dolomiit on looduslik kaltsiumi ja magneesiumi kaksikkarbonaat. Dolomiit liigitatakse sellesse alamrubriiki ka siis, kui seda on kergelt termiliselt töödeldud, mis ei muuda selle keemilist koostist.

Sellesse alamrubriiki kuulub kaltsineerimata ja paagutamata dolomiit, mis on töötlemata, klombitud (neljakandiline), ainult saagimise või lõhestamise teel ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud.

2518 20 00

Kaltsineeritud või paagutatud dolomiit

Kaltsineeritud või paagutatud dolomiit on dolomiit, mis on kõrgel temperatuuril (umbes 1 500 °C ülepõletatud (paagutatud) dolomiidil ja umbes 800 °C põletatud kaustilisel dolomiidil) termiliselt töödeldud, muutes süsinikdioksiidi eemaldamisega selle keemilist koostist.

2519

Looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit); sulatatud magneesia; ülepõletatud (paagutatud) magneesia, ei sisalda või sisaldab vähesel hulgal muid, enne paagutamist lisatud oksiide; muud magneesiumoksiidid, puhtad või mitte

2519 90 10

Magneesiumoksiid, v. a kaltsineeritud looduslik magneesiumkarbonaat

Sellesse alamrubriiki kuulub:

| 1. | kas magneesiumhüdroksiidist või sadestatud magneesiumkarbonaadist kaltsineerimisel saadud magneesiumoksiid ja mida kasutatakse eelkõige farmaatsias; see aine on valge pulber puhtusega mitte alla 98 %; |
| --- | --- |

1.

kas magneesiumhüdroksiidist või sadestatud magneesiumkarbonaadist kaltsineerimisel saadud magneesiumoksiid ja mida kasutatakse eelkõige farmaatsias; see aine on valge pulber puhtusega mitte alla 98 %;

| 2. | eelnevalt kaltsineeritud magnesiidist sulatamisel saadud magneesiumoksiid; magnesiiti kaltsineeritakse temperatuuril 1 400–1 800 °C; saadud magneesia sulatatakse seejärel kaarahjus temperatuuril 2 800–3 000 °C ja jahutatakse, seejärel tekib kristalliline saadus, mis koosneb peaaegu täielikult magneesiumoksiidist (sulatatud magneesia); see on erakordselt puhas (vähemalt 95 %) ja koosneb klaasjatest kristallidest; |
| --- | --- |

2.

eelnevalt kaltsineeritud magnesiidist sulatamisel saadud magneesiumoksiid; magnesiiti kaltsineeritakse temperatuuril 1 400–1 800 °C; saadud magneesia sulatatakse seejärel kaarahjus temperatuuril 2 800–3 000 °C ja jahutatakse, seejärel tekib kristalliline saadus, mis koosneb peaaegu täielikult magneesiumoksiidist (sulatatud magneesia); see on erakordselt puhas (vähemalt 95 %) ja koosneb klaasjatest kristallidest;

| 3. | mereveest saadud magneesiumoksiid; see on saadud kaltsineerimisel mereveest sadestatud magneesiumhüdroksiidist: saadus on tavaliselt puhtusega 91 %–98 % ja sisaldab temale iseloomuliku lisandina rohkem boori (umbes 100 ppm) kui ülepõletatud (paagutatud) magneesia (umbes 40 ppm). |
| --- | --- |

3.

mereveest saadud magneesiumoksiid; see on saadud kaltsineerimisel mereveest sadestatud magneesiumhüdroksiidist: saadus on tavaliselt puhtusega 91 %–98 % ja sisaldab temale iseloomuliku lisandina rohkem boori (umbes 100 ppm) kui ülepõletatud (paagutatud) magneesia (umbes 40 ppm).

2520

Kips; anhüdriit; kipskrohvisegud (koosneb kaltsineeritud kipsist või kaltsiumsulfaadist), värvitud või värvimata, ei sisalda kõvastumise kiirendajaid või aeglustajaid või sisaldab neid vähesel hulgal

2520 20 10

Ehituse tarbeks

Kipskrohvisegud ehituse tarbeks valmistatakse töötlemata kipsist (kipskivim või muud kipsisisaldavad materjalid, nt keemiatööstuse kõrvalsaadused) spetsiifilise rikastamis- ja kaltsineerimisprotsessi abil. Eriomadused saadakse lisaainete lisamisel valmistamisprotsessis. Need võivad olla flotoagensite kujul (s.o ained, mis mõjustavad kipsi omadusi – nt selle kontsentratsiooni ja kleepimisomadusi – erilisel viisil) ja kõvastumise aeglustajate või kiirendajatena.

Kipskrohvisegu ehituse tarbeks, nt siledapinnalist väliskrohvi (stucco), kasutatakse seinte ja lagede krohvimiseks, ehituspaneelide ja muude ehituselementide valmistamisel või glasuurplaatide ühendamiseks.

2523

Portlandtsement, aluminaattsement, räbutsement, supersulfaattsement jms hüdraulilised tsemendid, värvitud või värvimata, klinkritena või mitte

2523 90 10

Kõrgahjutsement

Kõrgahjutsement sisaldab vähemalt 20 % portlandtsemendiklinkrit, granuleeritud kõrgahjuräbu 36 %–80 % ja kuni 5 % massist muid tsemendi komponente.

2523 90 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub putsolaantsement.

Putsolaantsement sisaldab vähemalt 60 % massist portlandtsemendiklinkrit, maksimaalselt kuni 40 % massist looduslikku putsolaani või lendtuhka, ja muid tsemendi komponente, maksimaalselt kuni 5 % massist.

Termini „putsolaan” kohta vaata rubriigi 2530 HS selgitavad märkused, D osa lõige 7.

Lendtuhk on peeneteraline, kerge pulber, mis on saadud pulbriosakeste ekstraheerimisel kivisöe tolmpõletusega kollete suitsugaasidest. Selle värvus võib olla hallist mustani.

2524

Asbest

2524 10 00

Kroküdoliit

Vaata rubriigi 2524 HS selgitavad märkused, teine lõik.

2526

Looduslik steatiit, klompimata või klombitud, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud; talk

2526 20 00

Purustatud või pulbristatud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu jaemüügipakendis talgipulber hügieeniliseks otstarbeks (rubriik 3304).

2528

Looduslikud boraadid ning nende kontsentraadid (kaltsineeritud või kaltsineerimata), v.a looduslikust soolalahusest eraldatud boraadid; looduslik boorhape (sisaldab kuivmassina kuni 85 % H3BO3)

2528 10 00

Looduslikud naatriumboraadid ja nende kontsentraadid (kaltsineeritud või kaltsineerimata)

Sellesse rubriiki kuuluvad kerniit ja tinkaal, tuntud ka „loodusliku booraksina”.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu naatriumboraat (puhastatud booraks), mis on saadud kerniidi või tinkaali keemilisel töötlemisel, või naatriumboraadid, mis on saadud teatavate soolajärvede komplekssete soolalahuste aurustamisel (rubriik 2840).

2528 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | pandermiit ja pritseiit, mis on kaltsiumboraadid; |
| --- | --- |

1.

pandermiit ja pritseiit, mis on kaltsiumboraadid;

| 2. | boratsiit, mis on magneesiumkloroboraat; |
| --- | --- |

2.

boratsiit, mis on magneesiumkloroboraat;

| 3. | looduslik boorhape, mis on saadud teatavate piirkondade pinnasest väljuvate looduslike aurude kondenseerumise järel jäänud vee aurustamisel (itaalia k. soffioni) või nende piirkondade maa-alustest allikatest võetud vee aurustamisel, kui see ei sisalda kuivmassis üle 85 % H3BO3. Boorhape, mis sisaldab üle 85 % H3BO3, klassifitseeritakse siiski rubriiki 2810 00. |
| --- | --- |

3.

looduslik boorhape, mis on saadud teatavate piirkondade pinnasest väljuvate looduslike aurude kondenseerumise järel jäänud vee aurustamisel (itaalia k. soffioni) või nende piirkondade maa-alustest allikatest võetud vee aurustamisel, kui see ei sisalda kuivmassis üle 85 % H3BO3. Boorhape, mis sisaldab üle 85 % H3BO3, klassifitseeritakse siiski rubriiki 2810 00.

2530

Mujal nimetamata mineraalained

2530 10 10 ja 2530 10 90

Vermikuliit, perliit ja kloriidid, paisutamata

Vaata rubriigi 2530 HS selgitavad märkused, punkt D alapunkt 3.

2530 90 98

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2530, osad A, B, C ja D (v.a D osa lõik 3).

GRUPP 26

MAAGID, RÄBU JA TUHK

| 2620 | Räbu, tuhk ja jäägid (v.a raua või terase tootmisel saadud), mis sisaldavad metalli, arseeni või nende ühendeid |
| --- | --- |
| 2620 11 00 | Kõva tehniline tsink

  Kõva tehniline tsink on galvaanikavannide jääk ja sageli nimetatakse seda ka galvaanimismatiks. On kaks põhiliiki.






  1. | Raske galvaanimise matid on metallisaadused väga erineva ja ebaühtlase koostisega, raskemini sulatatavad ja tsingist tihedamad, mis settivad vedela tsingiga vannide põhja teraspleki, terastraadi, terastorude jne galvaanimisel sulatsingis.
  Need matid tõmmatakse vannist paksu pastana ja neist vormitakse lehed või tahvlid, mille välispind võib olla töötlemata või isegi poorne.
  Need sisaldavad rauda 2 %–5 % massist. Tsingisisaldus varieerub 92 %–94 % massist. Alumiiniumisisaldus on üldiselt väike ega ületa 0,2 %–0,3 % massist. |

2620

Räbu, tuhk ja jäägid (v.a raua või terase tootmisel saadud), mis sisaldavad metalli, arseeni või nende ühendeid

2620 11 00

Kõva tehniline tsink

Kõva tehniline tsink on galvaanikavannide jääk ja sageli nimetatakse seda ka galvaanimismatiks. On kaks põhiliiki.

1.

Raske galvaanimise matid on metallisaadused väga erineva ja ebaühtlase koostisega, raskemini sulatatavad ja tsingist tihedamad, mis settivad vedela tsingiga vannide põhja teraspleki, terastraadi, terastorude jne galvaanimisel sulatsingis.

Need matid tõmmatakse vannist paksu pastana ja neist vormitakse lehed või tahvlid, mille välispind võib olla töötlemata või isegi poorne.

Need sisaldavad rauda 2 %–5 % massist. Tsingisisaldus varieerub 92 %–94 % massist. Alumiiniumisisaldus on üldiselt väike ega ületa 0,2 %–0,3 % massist.

| 2. | Kerge galvaanimise matid e „pinnamatid” on metallisaadused, mis saadakse galvaanikavannidest pideva räbueemaldamise tulemusena Senzimiri protsessi abil, ei sisalda räbustit.
  Need tsingist väiksema tihedusega matid ujuvad vanni pinnal. Vannist paksu pastana välja tõmmatuna ja tahvliteks valatuna, on neil eelpool nimetatutega võrreldes korrapärasem väliskuju.
  Nende rauasisaldus on väga väike, tavaliselt alla 0,5 % massist. Alumiiniumisisaldus on palju suurem: 1 %–2 % massist. Tsingisisaldus on umbes 98 % massist.
  Neid ei tohi segi ajada tsingisulamitega (rubriik 7901), milles on tavaliselt alumiiniumit 3 %–5 % massist ja mis võib sisaldada kuni 3 % massist vaske, kuid mis peab vastama tehnilistele erinõuetele, kuna aga tsinkmattide koostis on selline, et neid saab kasutada üksnes metallurgias või keemiliseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

2.

Kerge galvaanimise matid e „pinnamatid” on metallisaadused, mis saadakse galvaanikavannidest pideva räbueemaldamise tulemusena Senzimiri protsessi abil, ei sisalda räbustit.

Need tsingist väiksema tihedusega matid ujuvad vanni pinnal. Vannist paksu pastana välja tõmmatuna ja tahvliteks valatuna, on neil eelpool nimetatutega võrreldes korrapärasem väliskuju.

Nende rauasisaldus on väga väike, tavaliselt alla 0,5 % massist. Alumiiniumisisaldus on palju suurem: 1 %–2 % massist. Tsingisisaldus on umbes 98 % massist.

Neid ei tohi segi ajada tsingisulamitega (rubriik 7901), milles on tavaliselt alumiiniumit 3 %–5 % massist ja mis võib sisaldada kuni 3 % massist vaske, kuid mis peab vastama tehnilistele erinõuetele, kuna aga tsinkmattide koostis on selline, et neid saab kasutada üksnes metallurgias või keemiliseks töötlemiseks.

2620 19 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | rafineerimisel saadud matid, mis tõmmatakse vanni põhjast töötlemata tsingi rafineerimisel. Need sisaldavad pliid 4 %–8 % ja rauda kuni 6 % massist. |
| --- | --- |

1.

rafineerimisel saadud matid, mis tõmmatakse vanni põhjast töötlemata tsingi rafineerimisel. Need sisaldavad pliid 4 %–8 % ja rauda kuni 6 % massist.

| 2. | tsingiräbu ja tsingituhk, mis sisaldab (65 %–70 % massist) tsinki ja tsinkoksiidi süsiniku ja muude võõrlisanditega; |
| --- | --- |

2.

tsingiräbu ja tsingituhk, mis sisaldab (65 %–70 % massist) tsinki ja tsinkoksiidi süsiniku ja muude võõrlisanditega;

| 3. | poorne tsingiräbu, mis sisaldab metallilist tsinki, tsink- ja ammoonimukloriidi, tsink- ja raudoksiidi, mis on saadud galvaanikavannide pinnalt või vana tsingi ümbersulatusvannidest; |
| --- | --- |

3.

poorne tsingiräbu, mis sisaldab metallilist tsinki, tsink- ja ammoonimukloriidi, tsink- ja raudoksiidi, mis on saadud galvaanikavannide pinnalt või vana tsingi ümbersulatusvannidest;

| 4. | tsingimuda, mis on teatava tööstusliku tootmise jääk, kus tsinki kasutatakse redutseerijana; |
| --- | --- |

4.

tsingimuda, mis on teatava tööstusliku tootmise jääk, kus tsinki kasutatakse redutseerijana;

| 5. | tsingidross, mis on saadud jäägina tsinkoksiidi tootmisel tsinkmattidest; need sisaldavad tsinki umbes 60 % massist, ülejäänud osa on raud ja muud võõrlisandid; |
| --- | --- |

5.

tsingidross, mis on saadud jäägina tsinkoksiidi tootmisel tsinkmattidest; need sisaldavad tsinki umbes 60 % massist, ülejäänud osa on raud ja muud võõrlisandid;

| 6. | tsinkoksiidi jäägid, mis on erinevate metallide või sulamite, nt messing, ümbertöötlemisel gaasidest ekstraheeritud. Neid jääkoksiide ei tohi segi ajada:






  — | tsinkhalliga (alamrubriik 3206 49 80), mis on täiesti puhastamata tsinkoksiid, ühtlase värvusega ja peeneteraline pulber, ja mida kasutatakse pigmendina; |
| --- | --- | --- |

6.

tsinkoksiidi jäägid, mis on erinevate metallide või sulamite, nt messing, ümbertöötlemisel gaasidest ekstraheeritud. Neid jääkoksiide ei tohi segi ajada:

—

tsinkhalliga (alamrubriik 3206 49 80), mis on täiesti puhastamata tsinkoksiid, ühtlase värvusega ja peeneteraline pulber, ja mida kasutatakse pigmendina;

| — | tsingipulbriga, mis on saadud sulatsingi pihustamisel (alamrubriik 7903 90 00), või tsingitolmuga, mis regenereeritakse tsinkoksiidikihist, metallilise tsingi sisaldusega 80 %–94 % massist (alamrubriik 7903 10 00). |
| --- | --- |

—

tsingipulbriga, mis on saadud sulatsingi pihustamisel (alamrubriik 7903 90 00), või tsingitolmuga, mis regenereeritakse tsinkoksiidikihist, metallilise tsingi sisaldusega 80 %–94 % massist (alamrubriik 7903 10 00).

2620 21 00

Pliibensiini jäägid ja antidetonaatorite ühendite jäägid

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1.

Vaata ka rubriigi 2620 HS selgitavad märkused, teine lõik punkt 10.

2620 60 00

Arseeni, elavhõbedat, talliumi või nende segusid sisaldavad tuhad ja jäägid, mida kasutatakse kas arseeni või nende metallide ekstraheerimiseks või nende keemiliste ühendite tootmiseks

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 2.

2620 91 00

Antimoni, berülliumi, kaadmiumi, kroomi või nende segusid sisaldavad tuhad ja jäägid

Vaata rubriigi 2620 HS selgitavad märkused, teine lõik punkt 13.

2621

Muu räbu ja tuhk, sh merevetikatuhk; olmejäätmete põletamise tuhk ja jäägid

2621 10 00

Olmejäätmete põletamise tuhk ja jäägid

Vaata rubriigi 2621 HS selgitavad märkused, teine lõik punkt 5.

GRUPP 27

MINERAALKÜTUSED, MINERAALÕLID JA NENDE DESTILLEERIMISSAADUSED; BITUUMENAINED; MINERAALVAHAD

Üldist

Kui ei ole sätestatud teisiti, tähistatakse terminiga „ASTM meetod” meetodeid, mille American Society for Testing and Materials on sätestanud nafta ja määrdeainete standardimääratluste ning spetsifikatsioonide 1976. aasta väljaandes.

| Märkus 2 | Aromaatsete komponentide sisaldus tuleb määrata järgmiste meetodite abil:






  — | tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur ei ületa 315 °C: ASTM D 1319-70 meetodi järgi; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2

Aromaatsete komponentide sisaldus tuleb määrata järgmiste meetodite abil:

—

tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur ei ületa 315 °C: ASTM D 1319-70 meetodi järgi;

| — | tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur on üle 315 °C: Vaata selle grupi selgitavad märkused A lisa. |
| --- | --- |

—

tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur on üle 315 °C: Vaata selle grupi selgitavad märkused A lisa.

Lisamärkus 5

| 1. | Tuleb märkida, et, v.a lisamärkuse 5 punktis n sätestatu, kehtib tollimaksuvabastus kõikidele spetsiifilises töötluses kasutatud saadustele.
  Kui vastavat naftasaadust töödeldakse, näiteks, alküülimise või polümeerimise teel, siis ka see osa, mis ei ole täielikult muundatud (alküülitud või polümeeritud), saab tollimaksuvabastuse. |
| --- | --- |

1.

Tuleb märkida, et, v.a lisamärkuse 5 punktis n sätestatu, kehtib tollimaksuvabastus kõikidele spetsiifilises töötluses kasutatud saadustele.

Kui vastavat naftasaadust töödeldakse, näiteks, alküülimise või polümeerimise teel, siis ka see osa, mis ei ole täielikult muundatud (alküülitud või polümeeritud), saab tollimaksuvabastuse.

| 2. | Juhtudel, kui enne spetsiifilist töötlust on vajalik eeltöötlus (vt lisamärkus 5 viimane lõik), peab tollimaksuvabastuse saamiseks olema täidetud kaks tingimust:






  a) | imporditav saadus peab läbima tõhusa spetsiifilise töötluse, nt krakkimise; |
| --- | --- | --- |

2.

Juhtudel, kui enne spetsiifilist töötlust on vajalik eeltöötlus (vt lisamärkus 5 viimane lõik), peab tollimaksuvabastuse saamiseks olema täidetud kaks tingimust:

a)

imporditav saadus peab läbima tõhusa spetsiifilise töötluse, nt krakkimise;

| b) | spetsiifilise töötluse jaoks peab olema vajalik eeltöötlus. |
| --- | --- |

b)

spetsiifilise töötluse jaoks peab olema vajalik eeltöötlus.

Eeltöötlemisel peetakse vajalikuks järgmisi protsesse saaduste puhul, mis on mõeldud spetsiifiliseks töötluseks:

| a) | degaseerimine; |
| --- | --- |

a)

degaseerimine;

| b) | dehüdraatimine; |
| --- | --- |

b)

dehüdraatimine;

| c) | teatavate kergete ja raskete fraktsioonide eemaldamine, mis võiksid töötlemist takistada; |
| --- | --- |

c)

teatavate kergete ja raskete fraktsioonide eemaldamine, mis võiksid töötlemist takistada;

| d) | merkaptaanide (pehmendamine), muude väävliühendite või muude töötlemist kahjustada võivate ühendite eemaldamine või muundamine; |
| --- | --- |

d)

merkaptaanide (pehmendamine), muude väävliühendite või muude töötlemist kahjustada võivate ühendite eemaldamine või muundamine;

| e) | neutraliseerimine; |
| --- | --- |

e)

neutraliseerimine;

| f) | dekanteerimine; |
| --- | --- |

f)

dekanteerimine;

| g) | soolatustamine. |
| --- | --- |

g)

soolatustamine.

Kõik tooted, mis võidakse saada eeltöötluse tulemusena, kuid mis ei läbi spetsiifilist töötlust, kuuluvad tollimaksu alla, mida kohaldatakse „muuks otstarbeks” ette nähtud toodete suhtes, arvutatuna vastavalt kasutatud saaduste liigile ja väärtusele ning saadud toodete netomassile.

Lisamärkus 5 a)

Vaakumdestilleerimine tähendab destilleerimist rõhu all, mis kolonni peas mõõdetuna ei ületa 400 mbar.

Lisamärkus 5 b)

Põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine tähendab destilleerimist (v.a kerglenduvate fraktsioonide eraldamine) pideva või perioodilise töötlemise teel, mida rakendatakse tööstuslikes seadeldistes, kasutades alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 49, 2711 11 00, 2711 12 91 – 2711 19 00, 2711 21 00 ja 2711 29 00 destillaate (v.a propaan puhtusega 99 % või rohkem), et saada:

| 1. | isoleeritud kõrge puhtusastmega süsivesinikud (vähemalt 90 % olefiinide puhul ja vähemalt 95 % muude süsivesinike puhul), isomeeride segud, millel on sama orgaaniline koostis, et neid käsitletakse kui isoleeritud süsivesinikke.
  Arvesse lähevad üksnes need protsessid, mille tulemuseks on vähemalt kolm erinevat saadust, kuid see piirang ei kehti juhtumite puhul, kui protsess seisneb isomeeride lahutamises. Ksüleenide puhul arvatakse etüülbenseen ksüleeni isomeeride hulka; |
| --- | --- |

1.

isoleeritud kõrge puhtusastmega süsivesinikud (vähemalt 90 % olefiinide puhul ja vähemalt 95 % muude süsivesinike puhul), isomeeride segud, millel on sama orgaaniline koostis, et neid käsitletakse kui isoleeritud süsivesinikke.

Arvesse lähevad üksnes need protsessid, mille tulemuseks on vähemalt kolm erinevat saadust, kuid see piirang ei kehti juhtumite puhul, kui protsess seisneb isomeeride lahutamises. Ksüleenide puhul arvatakse etüülbenseen ksüleeni isomeeride hulka;

| 2. | alamrubriikide 2707 10 10 – 2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90 ning 2710 11 11 – 2710 19 49 tooted:






  a) | mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur ei kattu ja temperatuurivahemik, mille jooksul ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub 5 % ja 90 % nende mahust (k.a kaod), ei ületa 60 °C; |
| --- | --- | --- |

2.

alamrubriikide 2707 10 10 – 2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90 ning 2710 11 11 – 2710 19 49 tooted:

a)

mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur ei kattu ja temperatuurivahemik, mille jooksul ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub 5 % ja 90 % nende mahust (k.a kaod), ei ületa 60 °C;

| b) | mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur kattuvad ja temperatuurivahemik, mille jooksul ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub 5 % ja 90 % nende mahust (k.a kaod), ei ületa 30 °C; |
| --- | --- |

b)

mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur kattuvad ja temperatuurivahemik, mille jooksul ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub 5 % ja 90 % nende mahust (k.a kaod), ei ületa 30 °C;

Lisamärkus 5 c)

Krakkimine on tööstuslik protsess naftasaaduste keemilise struktuuri modifitseerimiseks, lõhkudes molekulid kuumutamisega, rõhu all või mitte, katalüsaatoriga või ilma, andes seega, eelkõige, kergemate süsivesinike segud, mis tavaliste temperatuuride ja rõhu juures võivad olla vedelad või gaasilised.

Peamised krakkimisprotsessid on:

| 1. | termiline krakkimine; |
| --- | --- |

1.

termiline krakkimine;

| 2. | katalüütiline krakkimine; |
| --- | --- |

2.

katalüütiline krakkimine;

| 3. | veeauruga krakkimine gaasiliste süsivesinike saamiseks; |
| --- | --- |

3.

veeauruga krakkimine gaasiliste süsivesinike saamiseks;

| 4. | hüdrokrakkimine (krakkimine koos hüdrogeenimisega); |
| --- | --- |

4.

hüdrokrakkimine (krakkimine koos hüdrogeenimisega);

| 5. | dehüdrogeenimine; |
| --- | --- |

5.

dehüdrogeenimine;

| 6. | desalküülimine; |
| --- | --- |

6.

desalküülimine;

| 7. | koksistamine; |
| --- | --- |

7.

koksistamine;

| 8. | viskoossuse vähendamine. |
| --- | --- |

8.

viskoossuse vähendamine.

Lisamärkus 5 d)

Reforming on kergete või keskmiste õlide termiline või katalüütiline töötlemine aromaatsete ühendite sisalduse tõstmiseks. Katalüütilist reformingut kasutatakse, näiteks, otsedestilleerimisel saadud kergõlide muutmiseks kõrgema oktaanarvuga kergõlideks (suurema aromaatsete süsivesinike sisaldusega) või benseeni, tolueeni, ksüleeni, etüülbenseeni jm sisaldavaks süsivesinike seguks.

Peamised katalüütilised reforminguprotsessid kasutavad katalüsaatoriks plaatinat.

Lisamärkus 5 e)

Ekstraheerimine selektiivlahustite abil on erinevate molekulaarstruktuuridega tooterühmade eraldamise protsess ainete abil, millel on selektiivlahusti efekt (nt furfuraal, fenool, diklooretüüleeter, vääveltrioksiid, nitrobenseen, uurea ja nende teatavad derivaadid, atsetoon, propaan, etüülmetüülketoon, isobutüülmetüülketoon, glükool, morfoliin).

Lisamärkus 5 g)

Polümeerimine on tööstuslik protsess, kus võib kasutada soojendamist või katalüsaatorit, mille toimel küllastamata süsivesinikud sunnitakse moodustama polümeere või kopolümeere.

Lisamärkus 5 h)

Alküülimine tähendab termilist või katalüütilist reaktsiooni, mille käigus küllastamata süsivesinikud ühendatakse muude süsivesinikega, eelkõige isoparafiinide või aromaatsete süsivesinikega.

Lisamärkus 5 ij)

Isomeerimine on naftasaaduste komponentide struktuuri reforming ilma nende üldkoostise muutmiseta.

Lisamärkus 5 l)

Järgnevad näited selles lisamärkuses on parafiinitustamise kohta:

| 1. | parafiinitustamine jahutamise teel (lahustitega või ilma); |
| --- | --- |

1.

parafiinitustamine jahutamise teel (lahustitega või ilma);

| 2. | mikrobioloogiline töötlemine; |
| --- | --- |

2.

mikrobioloogiline töötlemine;

| 3. | parafiinitustamine uureaga; |
| --- | --- |

3.

parafiinitustamine uureaga;

| 4. | molekulaarsõeltöötlemine. |
| --- | --- |

4.

molekulaarsõeltöötlemine.

Lisamärkus 5 n)

Atmosfäärirõhul destilleerimine tähendab destilleerimist rõhul umbes 1 013 mbar, mõõdetuna kolonni peas.

Lisamärkus 6

| 1. | Keemiline muundamine tähendab mis tahes operatsiooni töödeldava naftasaaduse ühe või mitme komponendi molekulaarse ehituse muutmiseks.
  Naftasaaduse lihtsat segamist teise tootega, ka naftasaadusega, ei loeta keemiliseks muundamiseks. Näiteks lakibensiini lisamist värvile või baasõli lisamist trükivärvile ei loeta keemilise muundamise määratlusse kuuluvaks. See kehtib ka naftasaaduste kõikide kasutusviiside puhul lahustite või kütustena. |
| --- | --- |

1.

Keemiline muundamine tähendab mis tahes operatsiooni töödeldava naftasaaduse ühe või mitme komponendi molekulaarse ehituse muutmiseks.

Naftasaaduse lihtsat segamist teise tootega, ka naftasaadusega, ei loeta keemiliseks muundamiseks. Näiteks lakibensiini lisamist värvile või baasõli lisamist trükivärvile ei loeta keemilise muundamise määratlusse kuuluvaks. See kehtib ka naftasaaduste kõikide kasutusviiside puhul lahustite või kütustena.

| 2. | Näited keemilisest muundamisest:






  a) | töötlemine halogeenide või halogeenühenditega:






  i) | gaasilises naftafraktsioonis oleva propüleeni reaktsioon orgaaniliste derivaatide saamiseks (nt propüleenoksiidi saamiseks); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Näited keemilisest muundamisest:

a)

töötlemine halogeenide või halogeenühenditega:

i)

gaasilises naftafraktsioonis oleva propüleeni reaktsioon orgaaniliste derivaatide saamiseks (nt propüleenoksiidi saamiseks);

| ii) | naftafraktsioonide (mootoribensiin, petrool, gaasiõlid), parafiinide või parafiini jääkide töötlemine kloori või klooriühenditega kloroparafiinide saamiseks; |
| --- | --- |

ii)

naftafraktsioonide (mootoribensiin, petrool, gaasiõlid), parafiinide või parafiini jääkide töötlemine kloori või klooriühenditega kloroparafiinide saamiseks;

| b) | töötlemine alustega (nt naatrium, kaalium, ammoniaakhüdraadid) nafteenhapete saamiseks; |
| --- | --- |

b)

töötlemine alustega (nt naatrium, kaalium, ammoniaakhüdraadid) nafteenhapete saamiseks;

| c) | töötlemine väävelhappe või vääveltrioksiidiga:






  i) | sulfonaatide saamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

töötlemine väävelhappe või vääveltrioksiidiga:

i)

sulfonaatide saamiseks;

| ii) | isobutüleeni ekstraheerimiseks või saamiseks; |
| --- | --- |

ii)

isobutüleeni ekstraheerimiseks või saamiseks;

| iii) | gaasi- ja määrdeõlide sulfoonimiseks.
  Pärast sulfoonimist lisatud õli ei kuulu tollimaksust vabastamisele; |
| --- | --- |

iii)

gaasi- ja määrdeõlide sulfoonimiseks.

Pärast sulfoonimist lisatud õli ei kuulu tollimaksust vabastamisele;

| d) | sulfokloorimine; |
| --- | --- |

d)

sulfokloorimine;

| e) | hüdrateerimine, eelkõige alkoholide saamiseks gaasilistes naftafraktsioonides olevate küllastamata süsivesinike modifitseerimisel; |
| --- | --- |

e)

hüdrateerimine, eelkõige alkoholide saamiseks gaasilistes naftafraktsioonides olevate küllastamata süsivesinike modifitseerimisel;

| f) | töötlemine maleanhüdriidiga, eriti butadieeni sisaldava nelja süsiniku aatomiga gaasilise naftafraktsiooni töötlemine, tetravesinikftaalhappe saamiseks; |
| --- | --- |

f)

töötlemine maleanhüdriidiga, eriti butadieeni sisaldava nelja süsiniku aatomiga gaasilise naftafraktsiooni töötlemine, tetravesinikftaalhappe saamiseks;

| g) | töötlemine fenooliga, näiteks katalüsaatori toimel nafta olefiinide reageerimine fenoolidega alküülfenoolide saamiseks; |
| --- | --- |

g)

töötlemine fenooliga, näiteks katalüsaatori toimel nafta olefiinide reageerimine fenoolidega alküülfenoolide saamiseks;

| h) | oksüdatsioon:






  i) | raskete õlide oksüdatsioon, alamrubriigi 2713 20 00 bituumenite saamiseks; |
| --- | --- | --- |

h)

oksüdatsioon:

i)

raskete õlide oksüdatsioon, alamrubriigi 2713 20 00 bituumenite saamiseks;

| ii) | naftasaaduse oksüdatsioon, keerulisemate keemiatoodete, nagu happed, aldehüüdid, ketoonid, alkoholid, saamiseks; näiteks, kergete fraktsioonide oksüdeerimine kõrgel temperatuuril ja rõhul äädik-, sipelg-, propioon- ja merevaikhappe saamiseks; |
| --- | --- |

ii)

naftasaaduse oksüdatsioon, keerulisemate keemiatoodete, nagu happed, aldehüüdid, ketoonid, alkoholid, saamiseks; näiteks, kergete fraktsioonide oksüdeerimine kõrgel temperatuuril ja rõhul äädik-, sipelg-, propioon- ja merevaikhappe saamiseks;

| ij) | dehüdrogeenimine, nt:






  i) | nafteensete süsivesinike dehüdrogeenimine aromaatsete süsivesinike (nt bensool) saamiseks; |
| --- | --- | --- |

ij)

dehüdrogeenimine, nt:

i)

nafteensete süsivesinike dehüdrogeenimine aromaatsete süsivesinike (nt bensool) saamiseks;

| ii) | parafiinsete süsivesinike dehüdrogeenimine vedelate olefiinide saamiseks, mida kasutatakse, näiteks, biolagundatavate alküülbenseenide tootmisel; |
| --- | --- |

ii)

parafiinsete süsivesinike dehüdrogeenimine vedelate olefiinide saamiseks, mida kasutatakse, näiteks, biolagundatavate alküülbenseenide tootmisel;

| k) | oksosüntees; |
| --- | --- |

k)

oksosüntees;

| l) | raskete õlide pöördumatu viimine kõrgpolümeeride molekuli koosseisu (nt loodusliku või sünteetilise, butüül-, polüstüreenkummilateksi hulka); |
| --- | --- |

l)

raskete õlide pöördumatu viimine kõrgpolümeeride molekuli koosseisu (nt loodusliku või sünteetilise, butüül-, polüstüreenkummilateksi hulka);

| m) | rubriigi 2803 toodete valmistamine; |
| --- | --- |

m)

rubriigi 2803 toodete valmistamine;

| n) | nitreerimine nitroderivaatide saamiseks; |
| --- | --- |

n)

nitreerimine nitroderivaatide saamiseks;

| o) | teatavate n-parafiine sisaldavate naftafraktsioonide bioloogiline töötlemine proteiinide või muude komplekssete orgaaniliste toodete saamiseks. |
| --- | --- |

o)

teatavate n-parafiine sisaldavate naftafraktsioonide bioloogiline töötlemine proteiinide või muude komplekssete orgaaniliste toodete saamiseks.

| 2701 | Kivisüsi; kivisöebriketid jm kivisöest toodetud tahkekütused

  Need kütused, mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse „musta ligniidina” ja mida saadakse Terueli, Mequinenza, Pirenaica ja Baleaaride söebasseinidest, loetakse selle rubriigi kivisöeks. |
| --- | --- |
| 2701 12 10 | Koksisüsi

  Koksisüsi sisaldab 19 %–41 % lenduvaid komponente. |
| 2702 | Ligniit, aglomeeritud või aglomeerimata, v.a gagaat

  Ligniidid põlevad pika, kuid jaheda leegiga, eritades kirbet musta suitsu. Tavaliselt eristatavad liigid on: kiulisandiga ligniit, mille murdepind meenutab kunagise puidu kiulist pinda ja millel on suur niiskusesisaldus (kuni 50 %); tavaline või muldjas ligniit, pruun või must, mille veesisaldus on kiulisandiga ligniidi omast väiksem (umbes 15 %) ja millel on muldjas murdepind; bituminoosne, rasvane ligniit, mis kuumutamisel pehmeneb ja on seetõttu brikettimiseks sobiv; vahajas ligniit, millel on vahataoline murdepind ja suur vahasisaldus.
  Sellesse rubriiki ei kuulu Terueli, Mequinenza, Pirenaica ja Baleaaride söebasseinidest (rubriik 2701) tulevad kütused, mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse „musta ligniidina”. |
| 2704 00 | Koks ja poolkoks kivisöest, ligniidist või turbast, aglomeeritud või aglomeerimata; retordisüsi |
| 2704 00 11 ja 2704 00 19 | Koks ja poolkoks kivisöest

  Koks erineb kisvisöest selle poolest, et ta põleb peaaegu leegita ning säilitab poorsuse ja gaasiläbilaskvuse pärast põlemist. Ta ei sula, on kõvem, sisaldab vähem väävlit ja rohkem süsinikku. Vastandina koksile, mida toodetakse kivisöest kõrgetemperatuurilise (1 000–1 200 °C) koksistamise teel, ilma õhu juurdepääsuta, toodetakse poolkoksi kivisöe koksistamise teel temperatuuril 450–700 °C, vähese õhu juurdepääsul. |
| 2704 00 11 | Elektroodide valmistamiseks

  Sellesse alamrubriiki kuulub kivisöe koks ja poolkoks, mida kasutatakse ferrosulamite tootmiseks mõeldud elektroodide valmistamisel. Selle alamrubriigi koks ja poolkoks on eriti puhtad (väga vähese tuhasisaldusega) ja tavaliselt väikestes tükkides. |
| 2704 00 19 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub gaasikoks (gaasitootmise kõrvalsaadus) ja valukoks ning poolkoks, mis on spetsiaalselt valmistatud metallurgiatööstuses kasutamiseks (kõrgahjukoks), mis, erinevalt gaasikoksist, on hõbedase välimusega, kõva ja sitke toode suurtes tükkides. |
| 2704 00 30 | Koks ja poolkoks ligniidist

  Ligniit ei ole sobiv koksi tootmiseks kõrgetemperatuurilise koksistamise teel. Madalatemperatuuriline koksistamine annab aga poolkoksi, mida kasutatakse kui suitsuta kütust, mis on poorne, läikiv, puhas käsitseda ning süttib ja põleb hästi. |
| 2704 00 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | tooted, mis saadakse turba söestamisel; need eritavad põlemisel tugevat kirbet lõhna ja neid kasutatakse peamiselt tööstuslikes kolletes; |

2701

Kivisüsi; kivisöebriketid jm kivisöest toodetud tahkekütused

Need kütused, mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse „musta ligniidina” ja mida saadakse Terueli, Mequinenza, Pirenaica ja Baleaaride söebasseinidest, loetakse selle rubriigi kivisöeks.

2701 12 10

Koksisüsi

Koksisüsi sisaldab 19 %–41 % lenduvaid komponente.

2702

Ligniit, aglomeeritud või aglomeerimata, v.a gagaat

Ligniidid põlevad pika, kuid jaheda leegiga, eritades kirbet musta suitsu. Tavaliselt eristatavad liigid on: kiulisandiga ligniit, mille murdepind meenutab kunagise puidu kiulist pinda ja millel on suur niiskusesisaldus (kuni 50 %); tavaline või muldjas ligniit, pruun või must, mille veesisaldus on kiulisandiga ligniidi omast väiksem (umbes 15 %) ja millel on muldjas murdepind; bituminoosne, rasvane ligniit, mis kuumutamisel pehmeneb ja on seetõttu brikettimiseks sobiv; vahajas ligniit, millel on vahataoline murdepind ja suur vahasisaldus.

Sellesse rubriiki ei kuulu Terueli, Mequinenza, Pirenaica ja Baleaaride söebasseinidest (rubriik 2701) tulevad kütused, mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse „musta ligniidina”.

2704 00

Koks ja poolkoks kivisöest, ligniidist või turbast, aglomeeritud või aglomeerimata; retordisüsi

2704 00 11 ja 2704 00 19

Koks ja poolkoks kivisöest

Koks erineb kisvisöest selle poolest, et ta põleb peaaegu leegita ning säilitab poorsuse ja gaasiläbilaskvuse pärast põlemist. Ta ei sula, on kõvem, sisaldab vähem väävlit ja rohkem süsinikku. Vastandina koksile, mida toodetakse kivisöest kõrgetemperatuurilise (1 000–1 200 °C) koksistamise teel, ilma õhu juurdepääsuta, toodetakse poolkoksi kivisöe koksistamise teel temperatuuril 450–700 °C, vähese õhu juurdepääsul.

2704 00 11

Elektroodide valmistamiseks

Sellesse alamrubriiki kuulub kivisöe koks ja poolkoks, mida kasutatakse ferrosulamite tootmiseks mõeldud elektroodide valmistamisel. Selle alamrubriigi koks ja poolkoks on eriti puhtad (väga vähese tuhasisaldusega) ja tavaliselt väikestes tükkides.

2704 00 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub gaasikoks (gaasitootmise kõrvalsaadus) ja valukoks ning poolkoks, mis on spetsiaalselt valmistatud metallurgiatööstuses kasutamiseks (kõrgahjukoks), mis, erinevalt gaasikoksist, on hõbedase välimusega, kõva ja sitke toode suurtes tükkides.

2704 00 30

Koks ja poolkoks ligniidist

Ligniit ei ole sobiv koksi tootmiseks kõrgetemperatuurilise koksistamise teel. Madalatemperatuuriline koksistamine annab aga poolkoksi, mida kasutatakse kui suitsuta kütust, mis on poorne, läikiv, puhas käsitseda ning süttib ja põleb hästi.

2704 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

tooted, mis saadakse turba söestamisel; need eritavad põlemisel tugevat kirbet lõhna ja neid kasutatakse peamiselt tööstuslikes kolletes;

| 2. | retordisüsi (vt rubriigi 2704 HS selgitavad märkused, neljas ja viies lõik). |
| --- | --- |

2.

retordisüsi (vt rubriigi 2704 HS selgitavad märkused, neljas ja viies lõik).

2707

Õlid ja muud tooted kõrgel temperatuuril destilleeritud kivisöetõrvast; samalaadsed tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi

Aromaatsete komponentide sisalduse määramise kohta vaata selle grupi selgitavate märkuste märkust 2.

2707 10 10 ja 2707 10 90

Bensool (benseen)

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes bensool (benseen) puhtusega alla 95 % massist. Bensool (benseen) puhtusega 95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 20 00.

2707 20 10 ja 2707 20 90

Toluool (tolueen)

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes toluool (tolueen) puhtusega alla 95 % massist. Toluool (tolueen) puhtusega 95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 30 00.

2707 30 10 ja 2707 30 90

Ksülool (ksüleen)

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes ksülool (ksüleen) puhtusega alla 95 % massist (ksülooli (ksüleeni) orto-, meta- või paraisomeerid, eraldi või segus), mis on tehtud kindlaks gaasikromatograafiliselt. Ksülool (ksüleen) puhtusega 95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriikidesse 2902 41 00 – 2902 44 00.

2707 40 00

Naftaleen

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes naftaleen, mille hangumistemperatuur, mis on määratud selle grupi selgitavate märkuste B lisas kirjeldatud meetodil, on alla 79,4 °C. Kui toote hangumistemperatuur on 79,4 °C või kõrgem, kuulub see alamrubriiki 2902 90 10.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu naftaleeni homoloogid (alamrubriigid 2707 50 10, 2707 50 90, 2707 91 00 – 2707 99 99, 2902 90 10 – 2902 90 90 või 3817 00 80).

2707 50 10 ja 2707 50 90

Muud aromaatsete süsivesinike segud, mille mahust (k.a kaod) 65 % ja rohkem destilleerub 250 °C juures ASTM D 86 meetodi järgi

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad süsivesinike segud, milles on ülekaalus aromaatsed süsivesinikud, v.a benseen, tolueen, ksüleen ja naftaleen ning mille mahust (k.a kaod) 65 % ja rohkem destilleerub 250 °C juures ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972).

2707 99 11 ja 2707 99 19

Toorõlid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | Kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva esimesest destilleerimisest saadud tooted.
  Seda kõrgetemperatuurilist kivisöetõrva saadakse tavaliselt valukoksi tehastes temperatuuril üle 900 °C. Selle tõrva destilleerimissaadused sisaldavad peale süsivesinike, mille massis on ülekaalus aromaatsed süsivesinikud, ka lämmastiku-, hapniku- ja väävliühendeid ning sageli lisandeid. Neid tooteid on tavaliselt vaja enne kasutamist töödelda; |
| --- | --- |

1.

Kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva esimesest destilleerimisest saadud tooted.

Seda kõrgetemperatuurilist kivisöetõrva saadakse tavaliselt valukoksi tehastes temperatuuril üle 900 °C. Selle tõrva destilleerimissaadused sisaldavad peale süsivesinike, mille massis on ülekaalus aromaatsed süsivesinikud, ka lämmastiku-, hapniku- ja väävliühendeid ning sageli lisandeid. Neid tooteid on tavaliselt vaja enne kasutamist töödelda;

| 2. | Samalaadsed tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi.
  Terminiga „samalaadsed tooted” tähistatakse neid tooteid, mille koostis on analoogne eelpool punktis 1 kirjeldatud toodete omaga.
  Need võivad siiski sisaldada rohkem alifaatseid ja nafteenseid süsivesinikke ning vähem polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke kui eelpool punktis 1 kirjeldatud tooted.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes need tooted, mille aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi. |
| --- | --- |

2.

Samalaadsed tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi.

Terminiga „samalaadsed tooted” tähistatakse neid tooteid, mille koostis on analoogne eelpool punktis 1 kirjeldatud toodete omaga.

Need võivad siiski sisaldada rohkem alifaatseid ja nafteenseid süsivesinikke ning vähem polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke kui eelpool punktis 1 kirjeldatud tooted.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes need tooted, mille aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka bensoolsed õlid, mis saadakse kivisöe koksigaasi pesemisel.

2707 99 30

Väävlit sisaldavad tipufraktsioonid

Selles alamrubriigis tähistatakse terminiga „väävlit sisaldavad tipufraktsioonid” üksnes neid kergeid saadusi, mis saadakse toorõlide esimesel destilleerimisel tõrvast, mis sisaldab väävliühendeid (nt süsinikdisulfiid, merkaptaanid, tiofeen) ja süsivesinikke, mille massis on ülekaalus mittearomaatsed süsivesinikud, mille mahust 90 % või rohkem destilleerub temperatuuril alla 80 °C.

2707 99 50

Aluselised saadused

Selles alamrubriigis on aluselised saadused aromaatsed ja/või heterotsüklilised saadused, millel on aluselise funktsiooni kandjaks lämmastikühendid.

Alamrubriiki kuuluvad eelkõige püridiin, kinoliin, akridiin ja aniliinalused (sh nende segud). Need on saadud peamiselt püridiinist, kinoliinist, akridiinist ja nende homoloogidest.

Selle alamrubriigi aluseliste saaduste hulka kuuluvad:

| 1. | püridiin puhtusega alla 95 % massist. Püridiin puhtusega 95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2933 31 00; |
| --- | --- |

1.

püridiin puhtusega alla 95 % massist. Püridiin puhtusega 95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2933 31 00;

| 2. | metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5-etüül-2-pikoliin), 2-vinüülpüridiin, puhtusega alla 90 % massist (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui sisaldus on 90 % massist ja rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2933 39; |
| --- | --- |

2.

metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5-etüül-2-pikoliin), 2-vinüülpüridiin, puhtusega alla 90 % massist (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui sisaldus on 90 % massist ja rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2933 39;

| 3. | kinoliin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamrubriiki 2933 49 90. |
| --- | --- |

3.

kinoliin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamrubriiki 2933 49 90.

| 4. | akridiin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamrubriiki 2933 99 90. |
| --- | --- |

4.

akridiin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamrubriiki 2933 99 90.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu rubriigis 2933 või 3824 kirjeldatud aluseliste saaduste mis tahes soolad.

2707 99 70

Antratseen

Selle alamrubriigi antratseen on tavaliselt jääkmuda või pasta kujul, mis sisaldab tavaliselt fenantreeni, karbasooli ja muid aromaatseid komponente. Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes antratseen puhtusega alla 90 % massist. Antratseen puhtusega 90 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 90 10.

2707 99 80

Fenoolid

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | fenoolid, mis on saadud kivisöetõrva kõrgetemperatuurilisel destilleerimisel, ja samalaadsed tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski fenoolide soolad (tavaliselt rubriik 2907 või alamrubriik 3824 90 97); |
| --- | --- |

1.

fenoolid, mis on saadud kivisöetõrva kõrgetemperatuurilisel destilleerimisel, ja samalaadsed tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski fenoolide soolad (tavaliselt rubriik 2907 või alamrubriik 3824 90 97);

| 2. | kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud gaasikromatograafiliselt). Kui kresoolisisaldus on 95 % massist või rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2907 12 00; |
| --- | --- |

2.

kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud gaasikromatograafiliselt). Kui kresoolisisaldus on 95 % massist või rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2907 12 00;

| 3. | ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad ksülenooli alla 95 % massist, kõik ksülenooli isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud gaasikromatograafiliselt). Kui ksülenoolisisaldus on 95 % massist või rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2907 19 10; |
| --- | --- |

3.

ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad ksülenooli alla 95 % massist, kõik ksülenooli isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud gaasikromatograafiliselt). Kui ksülenoolisisaldus on 95 % massist või rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2907 19 10;

| 4. | muud fenoolid, ühe või mitme benseeniringiga, millel on üks või mitu hüdroksüülrühma, kui need ei ole rubriigi 2907 fenoolid. Üks märkimisväärne toode on fenool (C6H5OH) puhtusega alla 90 % massist. |
| --- | --- |

4.

muud fenoolid, ühe või mitme benseeniringiga, millel on üks või mitu hüdroksüülrühma, kui need ei ole rubriigi 2907 fenoolid. Üks märkimisväärne toode on fenool (C6H5OH) puhtusega alla 90 % massist.

2707 99 91 ja 2707 99 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peamiselt tooted, mis sisaldavad süsivesinike segusid.

Nende toodete hulka kuuluvad:

| 1. | rasked õlid (v. a toorõlid), mis on saadud kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel, või nendele õlidele samalaadsed tooted, kui:






  a) | alla 65 % nende mahust destilleerub temperatuuril kuni 250 °C ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972); ja |
| --- | --- | --- |

1.

rasked õlid (v. a toorõlid), mis on saadud kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel, või nendele õlidele samalaadsed tooted, kui:

a)

alla 65 % nende mahust destilleerub temperatuuril kuni 250 °C ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972); ja

| b) | tihedus on üle 1,000 g/cm3 temperatuuril 15 °C; ja |
| --- | --- |

b)

tihedus on üle 1,000 g/cm3 temperatuuril 15 °C; ja

| c) | nõelpenetratsiooniindeks on 400 või rohkem temperatuuril 25 °C ASTM D 5 meetodi järgi; ja |
| --- | --- |

c)

nõelpenetratsiooniindeks on 400 või rohkem temperatuuril 25 °C ASTM D 5 meetodi järgi; ja

| d) | karakteristikud on teistsugused kui rubriiki 2715 00 00 kuuluvatel toodetel.
  Tooted, mis ei vasta eelpool punktides a)–d) sätestatud tingimustele, liigitatakse vastavalt nende karakteristikutele, näiteks, alamrubriikidesse 2707 10 10 – 2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90, rubriiki 2708, alamrubriikidesse 2710 19 31 – 2710 19 99, 2713 20 00 või rubriiki 2715 00 00; |
| --- | --- |

d)

karakteristikud on teistsugused kui rubriiki 2715 00 00 kuuluvatel toodetel.

Tooted, mis ei vasta eelpool punktides a)–d) sätestatud tingimustele, liigitatakse vastavalt nende karakteristikutele, näiteks, alamrubriikidesse 2707 10 10 – 2707 30 90, 2707 50 10, 2707 50 90, rubriiki 2708, alamrubriikidesse 2710 19 31 – 2710 19 99, 2713 20 00 või rubriiki 2715 00 00;

| 2. | Aromaatsed ekstraktid, mis ei vasta alamrubriigi 2713 90 10 ja 2713 90 90 selgitavates märkustes ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Aromaatsed ekstraktid, mis ei vasta alamrubriigi 2713 90 10 ja 2713 90 90 selgitavates märkustes ettenähtud nõuetele.

| 3. | Teatavad naftaleeni ja antratseeni homoloogid, nt etüülnaftaleenid ja metüülantratseenid, kui need ei kuulu rubriiki 2902. |
| --- | --- |

3.

Teatavad naftaleeni ja antratseeni homoloogid, nt etüülnaftaleenid ja metüülantratseenid, kui need ei kuulu rubriiki 2902.

2709 00

Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid

Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes tooted, mille omadused (nt tihedus, destillatsioonikõver, väävlisisaldus, hangumispunkt, viskoossus) on iseloomulikud mitmesugustest allikatest pärinevatele toorõlidele.

2709 00 10

Looduslikud gaasikondensaadid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad toorõlid, mis on saadud loodusliku gaasi stabiliseerimisest vahetult pärast väljapumpamist. See operatsioon on „märjas” looduslikus gaasis sisalduvate kondenseerunud süsivesinike eraldamine, peamiselt jahutamise ja rõhutustamise abil.

Vaata ka rubriigi 2709 HS selgitavad märkused, teine lõik.

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende valmististe põhikoostisosadeks; õlijäätmed

Vaata selle grupi märkused 2 ja 3 ning asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2710 11 11 kuni 2710 19 99

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid) ja mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende valmististe põhikoostisosadeks, v.a õlijäätmed

Nende toodete määratluste kohta vaata selle grupi märkus 2 ja HS selgitavad märkused, rubriik 2710, punkt I.

Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud:

| — | spetsiifiliseks töötlemiseks, |
| --- | --- |

—

spetsiifiliseks töötlemiseks,

| — | keemiliseks muundamiseks, |
| --- | --- |

—

keemiliseks muundamiseks,

vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgitavaid märkusi.

| I. | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid)

  Sellesse rühma kuuluvad küllastatud atsükliliste süsivesinike isomeeride segud (v.a stereoisomeerid), mis sisaldavad konkreetset isomeeri alla 95 % või küllastamata atsükliliste süsivesinike isomeeride segud (v.a stereoisomeerid), mis sisaldavad konkreetset isomeeri alla 90 %, protsendid on arvestatud veevaba toote massilt.
  Sellesse rühma kuuluvad ka eelpool nimetatud süsivesinike individuaalsed isomeerid puhtusega massist vastavalt alla 95 % ja 90 %.
  Sellesse rühma kuuluvad üksnes naftaõlid ja õlid bituminoossetest mineraalidest:






  1. | hangumistemperatuuriga, mõõdetud ASTM D 938 järgi, alla 30 °C; või |
| --- | --- | --- |

I.

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid)

Sellesse rühma kuuluvad küllastatud atsükliliste süsivesinike isomeeride segud (v.a stereoisomeerid), mis sisaldavad konkreetset isomeeri alla 95 % või küllastamata atsükliliste süsivesinike isomeeride segud (v.a stereoisomeerid), mis sisaldavad konkreetset isomeeri alla 90 %, protsendid on arvestatud veevaba toote massilt.

Sellesse rühma kuuluvad ka eelpool nimetatud süsivesinike individuaalsed isomeerid puhtusega massist vastavalt alla 95 % ja 90 %.

Sellesse rühma kuuluvad üksnes naftaõlid ja õlid bituminoossetest mineraalidest:

1.

hangumistemperatuuriga, mõõdetud ASTM D 938 järgi, alla 30 °C; või

| 2. | hangumistemperatuuriga 30 °C või rohkem ning






  a) | tihedusega alla 0,942 g/cm3 temperatuuril 70 °C ja Walk’i koonuspenetratsiooniga, mõõdetud ASTM D 217 meetodi järgi, vähemalt 350 temperatuuril 25 °C; või |
| --- | --- | --- |

2.

hangumistemperatuuriga 30 °C või rohkem ning

a)

tihedusega alla 0,942 g/cm3 temperatuuril 70 °C ja Walk’i koonuspenetratsiooniga, mõõdetud ASTM D 217 meetodi järgi, vähemalt 350 temperatuuril 25 °C; või

| b) | minimaalse tihedusega 0,942 g/cm3 temperatuuril 70 °C ja nõelpenetratsiooniga, mõõdetud ASTM D 5 meetodi järgi, vähemalt 400 temperatuuril 25 °C.
  Eelpool toodud lõikes I loetakse naftaõlide ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlide hulka sellised õlid, millele on näiteks kvaliteedi või lõhna parandamiseks lisatud väga väikestes kogustes lisaaineid, märgistavaid aineid, värvaineid.
  Vaata ka allpool olevat skeemi (8):
  mis toob välja kriteeriumid alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 ja rubriikide 2712 ja 2713 (v.a alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 valmistised) teatavate naftasaaduste jaoks |
| --- | --- |

b)

minimaalse tihedusega 0,942 g/cm3 temperatuuril 70 °C ja nõelpenetratsiooniga, mõõdetud ASTM D 5 meetodi järgi, vähemalt 400 temperatuuril 25 °C.

Eelpool toodud lõikes I loetakse naftaõlide ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlide hulka sellised õlid, millele on näiteks kvaliteedi või lõhna parandamiseks lisatud väga väikestes kogustes lisaaineid, märgistavaid aineid, värvaineid.

Vaata ka allpool olevat skeemi (8):

| II. | Mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende valmististe põhikoostisosadeks

  Nendesse alamrubriikidesse liigitamiseks peavad valmistised vastama järgmistele tingimustele:






  1. | naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide osa massis, nagu määratletud eelpool I osas, peab olema vähemalt 70 %.
  Selleks loetakse analüüsil määratud, mitte lisatud aine kogust; |
| --- | --- | --- |

II.

Mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende valmististe põhikoostisosadeks

Nendesse alamrubriikidesse liigitamiseks peavad valmistised vastama järgmistele tingimustele:

1.

naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide osa massis, nagu määratletud eelpool I osas, peab olema vähemalt 70 %.

Selleks loetakse analüüsil määratud, mitte lisatud aine kogust;

| 2. | need ei tohi olla mujal nimetatud; |
| --- | --- |

2.

need ei tohi olla mujal nimetatud;

| 3. | naftaõlid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlid segudes peavad olema valmistise põhikomponendid, s.o oluline komponent, võttes arvesse kasutamist.
  Nende alamrubriikide valmististesse ei kuulu:






  a) | värvid ja lakid (rubriigid 3208, 3209 ja 3210 00); |
| --- | --- | --- |

3.

naftaõlid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlid segudes peavad olema valmistise põhikomponendid, s.o oluline komponent, võttes arvesse kasutamist.

Nende alamrubriikide valmististesse ei kuulu:

a)

värvid ja lakid (rubriigid 3208, 3209 ja 3210 00);

| b) | mineraalsetel õlidel põhinevad iluravi- ja kosmeetikavahendid (tavaliselt rubriigid 3304 või 3307); |
| --- | --- |

b)

mineraalsetel õlidel põhinevad iluravi- ja kosmeetikavahendid (tavaliselt rubriigid 3304 või 3307);

| c) | naftasulfonaadid (rubriik 3402 või 3824).
  Naftasulfonaadid on tavaliselt suspensioonidena naftaõlis või bituminoossetest mineraalidest saadud õlis. Puhta sulfonaadi sisaldus on tavaliselt nii kõrge, et see välistab vahetu kasutuse määrdeainena; |
| --- | --- |

c)

naftasulfonaadid (rubriik 3402 või 3824).

Naftasulfonaadid on tavaliselt suspensioonidena naftaõlis või bituminoossetest mineraalidest saadud õlis. Puhta sulfonaadi sisaldus on tavaliselt nii kõrge, et see välistab vahetu kasutuse määrdeainena;

| d) | vahendid puidu, värvkatte, metallide, klaasi või muude materjalide poleerimiseks, säilitamiseks või muul viisil töötlemiseks (peamiselt rubriik 3405); |
| --- | --- |

d)

vahendid puidu, värvkatte, metallide, klaasi või muude materjalide poleerimiseks, säilitamiseks või muul viisil töötlemiseks (peamiselt rubriik 3405);

| e) | desinfektsioonivahendid, insektitsiidid jne, ükskõik kuidas esitatud, mis koosnevad lahustest või aktiivkomponendiga dispersioonidest naftaõlis või bituminoossetest mineraalidest saadud õlis (rubriik 3808); |
| --- | --- |

e)

desinfektsioonivahendid, insektitsiidid jne, ükskõik kuidas esitatud, mis koosnevad lahustest või aktiivkomponendiga dispersioonidest naftaõlis või bituminoossetest mineraalidest saadud õlis (rubriik 3808);

| f) | tekstiilitööstuses kasutatavad apretid (rubriik 3809); |
| --- | --- |

f)

tekstiilitööstuses kasutatavad apretid (rubriik 3809);

| g) | mineraalsete õlide valmislisandid (nimetatud ka legeeraineteks) (rubriik 3811); |
| --- | --- |

g)

mineraalsete õlide valmislisandid (nimetatud ka legeeraineteks) (rubriik 3811);

| h) | orgaanilised liitlahustid ja vedeldid (nt rubriik 3814 00); |
| --- | --- |

h)

orgaanilised liitlahustid ja vedeldid (nt rubriik 3814 00);

| ij) | valukärnisegutugevdid (alamrubriik 3824 10 00); |
| --- | --- |

ij)

valukärnisegutugevdid (alamrubriik 3824 10 00);

| k) | teatavad korrosioonivastased segud:






  i) | valmistatud, näiteks, (umbes 20 %) lanoliinist lakibensiini lahuses (alamrubriik 3403 19 10); |
| --- | --- | --- |

k)

teatavad korrosioonivastased segud:

i)

valmistatud, näiteks, (umbes 20 %) lanoliinist lakibensiini lahuses (alamrubriik 3403 19 10);

| ii) | amiine aktiivkomponentidena sisaldavad (alamrubriik 3824 90 35). |
| --- | --- |

ii)

amiine aktiivkomponentidena sisaldavad (alamrubriik 3824 90 35).

2710 11 11 kuni 2710 11 90

Kergõlid ja valmistised

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 4.

2710 11 21 ja 2710 11 25

Spetsiaalsed bensiinid

Vaata selle grupi lisamärkus 2 a.

2710 11 21

Lakibensiin

Vaata selle grupi lisamärkus 2 b.

Terminiga „Abel-Pensky meetod” tähistatakse DIN (Deutsche Industrienormen) meetodit 51755 – märts 1974, mille on välja andnud DNA (Deutsche Normenausschuß), Berliin 15.

2710 19 11 kuni 2710 19 29

Keskmised õlid

Vaata selle grupi lisamärkus 2 c.

2710 19 31 kuni 2710 19 99

Rasked õlid

Vaata selle grupi lisamärkus 2 d.

2710 19 31 kuni 2710 19 49

Gaasiõlid

Vaata selle grupi lisamärkus 2 e.

2710 19 51 kuni 2710 19 69

Kütteõlid

Vaata selle grupi lisamärkus 2 f ja alltoodud kütteõlide karakteristikute epüüri:

Image

2710 19 71 kuni 2710 19 99

Määrdeõlid; muud õlid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad selle grupi lisamärkuses 2 d määratletud rasked õlid, kui need õlid ei vasta selle grupi lisamärkuses 2 e (gaasiõlid) või 2 f (kütteõlid) sätestatud tingimustele.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad rasked õlid, millest alla 85 % mahust (k.a kaod) destilleerub temperatuuril 350 °C ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972):

| 1. | mille lahustel on kolorimeetrilise parameetri K juures järgmine viskoossus V:






  a) | mitte suurem, kui näidatud selle grupi lisamärkuses 2 f toodud vastavustabeli I reas, kui sulfaattuha sisaldus on 1 % ja rohkem või kui seebistumisarv on 4 või suurem; või |
| --- | --- | --- |

1.

mille lahustel on kolorimeetrilise parameetri K juures järgmine viskoossus V:

a)

mitte suurem, kui näidatud selle grupi lisamärkuses 2 f toodud vastavustabeli I reas, kui sulfaattuha sisaldus on 1 % ja rohkem või kui seebistumisarv on 4 või suurem; või

| b) | suurem, kui selle vastavustabeli II reas näidatud, kui hangumispunkt on alla 10 °C; või |
| --- | --- |

b)

suurem, kui selle vastavustabeli II reas näidatud, kui hangumispunkt on alla 10 °C; või

| c) | suurem, kui selle vastavustabeli I reas näidatud, kuid mitte suurem tabeli II reas näidatust, kui 300 °C juures destilleerub alla 25 % mahust, kui hangumispunkt ei ole kõrgem kui –10 °C. Need parameetrid kehtivad õlidele, mille lahuse kolorimeetriline parameeter K on alla 2; |
| --- | --- |

c)

suurem, kui selle vastavustabeli I reas näidatud, kuid mitte suurem tabeli II reas näidatust, kui 300 °C juures destilleerub alla 25 % mahust, kui hangumispunkt ei ole kõrgem kui –10 °C. Need parameetrid kehtivad õlidele, mille lahuse kolorimeetriline parameeter K on alla 2;

| 2. | mille kohta ei ole võimalik kindlaks teha:






  a) | destilleerumise protsendimäära 250 °C juures ASTM D 86-67 meetodi (taaskinnitatud 1972) järgi (loetakse null protsendimääraks); või |
| --- | --- | --- |

2.

mille kohta ei ole võimalik kindlaks teha:

a)

destilleerumise protsendimäära 250 °C juures ASTM D 86-67 meetodi (taaskinnitatud 1972) järgi (loetakse null protsendimääraks); või

| b) | kinemaatilist viskoossust 50 °C juures ASTM D 445-74 meetodi järgi; või |
| --- | --- |

b)

kinemaatilist viskoossust 50 °C juures ASTM D 445-74 meetodi järgi; või

| c) | kolorimeetrilist parameetrit K ASTM D 1500 meetodi järgi; |
| --- | --- |

c)

kolorimeetrilist parameetrit K ASTM D 1500 meetodi järgi;

| 3. | mis on kunstlikult värvitud.
  Eelpool toodud punkti 1 kohaselt kasutatavad analüütilised meetodid on samad, mis on esitatud kütteõlide kohta (vaata selle grupi lisamärkus 2 f).
  Vaata ka alltoodud epüüri. |
| --- | --- |

3.

mis on kunstlikult värvitud.

Eelpool toodud punkti 1 kohaselt kasutatavad analüütilised meetodid on samad, mis on esitatud kütteõlide kohta (vaata selle grupi lisamärkus 2 f).

Vaata ka alltoodud epüüri.

Image

2710 91 00 ja 2710 99 00

Õlijäätmed

Vaata selle grupi märkus 3 ja HS selgitavad märkused, rubriik 2710, punkt II.

2711

Naftagaasid ja muud gaasilised süsivesinikud

Nende toodete määratlusteks vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2711.

Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud:

| — | spetsiifiliseks töötlemiseks, |
| --- | --- |

—

spetsiifiliseks töötlemiseks,

| — | keemiliseks muundamiseks, |
| --- | --- |

—

keemiliseks muundamiseks,

vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata

2712 10 10 ja 2712 10 90

Vaseliin

Vaata rubriigi 2712 HS selgitavad märkused, A osa.

Vaata ka alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 HS selgitavad märkused, I osa epüüri.

2712 10 10

Toorvaseliin

Vaata selle grupi lisamärkus 3.

2712 20 10 ja 2712 20 90

Parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist

Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 2712 B osa esimeses ja teises lõigus kirjeldatud parafiin.

2712 90 11 ja 2712 90 19

Osokeriit, ligniidivaha või turbavaha (looduslikud)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2712 B osa kolmandas, neljandas ja viiendas lõigus kirjeldatud tooted.

Osokeriiti (looduslik) turustatakse praegusel ajal harva (ressursid ammendunud ja finantskasum kehv), termineid osokeriit ja tseresiin (rafineeritud osokeriit) kasutatakse tegelikult valesti alamrubriikide 2712 90 31 – 2712 90 99 mikrokristalsete vahade kohta.

2712 90 31 kuni 2712 90 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad rubriigi 2712 HS selgitavate märkuste B osa teises, kuuendas ja seitsmendas lõigus kirjeldatud tooted, v.a alamrubriigi 2712 20 10 või 2712 20 90 sünteetiline vaha.

Nende toodete karakteristikud on järgmised:

| 1. | hangumistemperatuur, määratud ASTM D 938 meetodi järgi, ei ole alla 30 °C; |
| --- | --- |

1.

hangumistemperatuur, määratud ASTM D 938 meetodi järgi, ei ole alla 30 °C;

| 2. | tihedus temperatuuril 70 °C on alla 0,942 g/cm3; |
| --- | --- |

2.

tihedus temperatuuril 70 °C on alla 0,942 g/cm3;

| 3. | Walk’i koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 217 meetodi järgi, on temperatuuril 25 °C alla 350; ja |
| --- | --- |

3.

Walk’i koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 217 meetodi järgi, on temperatuuril 25 °C alla 350; ja

| 4. | koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 937 meetodi järgi, on temperatuuril 25 °C alla 80.
  Kui toode on Walk’i koonuspenetratsiooni testiks ASTM D 217 meetodi järgi liiga kõva, siis kohaldatakse koonuspenetratsioonitesti ASTM D 937 meetodi järgi.
  Vaata ka alamrubriikide 2710 11 11–2710 19 99 HS selgitavate märkuste I osa epüüri. |
| --- | --- |

4.

koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 937 meetodi järgi, on temperatuuril 25 °C alla 80.

Kui toode on Walk’i koonuspenetratsiooni testiks ASTM D 217 meetodi järgi liiga kõva, siis kohaldatakse koonuspenetratsioonitesti ASTM D 937 meetodi järgi.

Vaata ka alamrubriikide 2710 11 11–2710 19 99 HS selgitavate märkuste I osa epüüri.

2712 90 31 kuni 2712 90 39

Töötlemata

Vaata selle grupi lisamärkus 4.

Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud:

| — | spetsiifiliseks töötlemiseks, |
| --- | --- |

—

spetsiifiliseks töötlemiseks,

| — | keemiliseks muundamiseks, |
| --- | --- |

—

keemiliseks muundamiseks,

vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgitavaid märkusi.

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

2713 11 00 ja 2713 12 00

Naftakoks

Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 2713 lõikes A kirjeldatud naftakoks.

2713 20 00

Naftabituumen

Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 2713 lõikes B kirjeldatud naftabituumen.

Nende toodete karakteristikud on järgmised:

| 1. | hangumistemperatuur ei ole ASTM D 938 meetodi järgi alla 30 °C; |
| --- | --- |

1.

hangumistemperatuur ei ole ASTM D 938 meetodi järgi alla 30 °C;

| 2. | tihedus temperatuuril 70 °C ei ole alla 0,942 g/cm3; ja |
| --- | --- |

2.

tihedus temperatuuril 70 °C ei ole alla 0,942 g/cm3; ja

| 3. | nõelpenetratsioon temperatuuril 25 °C on ASTM D 5 meetodi järgi alla 400. |
| --- | --- |

3.

nõelpenetratsioon temperatuuril 25 °C on ASTM D 5 meetodi järgi alla 400.

Vaata ka alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 HS selgitavate märkuste I osa epüüri.

2713 90 10 ja 2713 90 90

Muud nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2713 C osas kirjeldatud tooted.

Nende alamrubriikide aromaatsed ekstraktid (vaata rubriigi 2713 HS selgitavad märkused, C osa, lõige 1) vastavad tavaliselt järgmistele nõuetele:

| 1. | aromaatsete komponentide sisaldus selle grupi selgitavate märkuste A lisas kirjeldatud meetodi järgi on üle 80 % massist; |
| --- | --- |

1.

aromaatsete komponentide sisaldus selle grupi selgitavate märkuste A lisas kirjeldatud meetodi järgi on üle 80 % massist;

| 2. | tihedus temperatuuril 15 °C on üle 0,950 g/cm3; ja |
| --- | --- |

2.

tihedus temperatuuril 15 °C on üle 0,950 g/cm3; ja

| 3. | temperatuuril 300 °C ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub mitte rohkem kui 20 % mahust. |
| --- | --- |

3.

temperatuuril 300 °C ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972) destilleerub mitte rohkem kui 20 % mahust.

Alküülbenseenide ja alküülnaftaleenide segud, mis samuti vastavad eelpool nimetatud nõuetele, liigitatakse siiski rubriiki 3817.

2715 00 00

Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedelbituumen)

Selle rubriigi bituumenisegude koostis on erinev, vastavalt kasutusele.

| 1. | Tooted, mida kasutatakse pindade veekindlaks tegemiseks ja kaitsmiseks või isoleerimise otstarbel

  Tooted, mida kasutatakse korrosioonivastasteks kattekihtideks, elektrijaama isolatsioonimaterjalideks, veekindlateks pinnakateteks, pragude täiteks jne, mis tavaliselt koosnevad sideainest (bituumen, asfalt või tõrv), jäikadest täiteainetest nagu mineraalkiud (asbest, klaas), saepurust ja muust ainest, mida on vaja toodetele nõutavate omaduste andmiseks või nende kasutamise hõlbustamiseks. Järgnevad näited nende toodete kohta:






  a) | bituumentihendussegud

  lahustisisaldusega alla 30 %, mis võimaldab saada kattekihte paksusega 3–4 mm või alla selle; |
| --- | --- | --- |

1.

Tooted, mida kasutatakse pindade veekindlaks tegemiseks ja kaitsmiseks või isoleerimise otstarbel

Tooted, mida kasutatakse korrosioonivastasteks kattekihtideks, elektrijaama isolatsioonimaterjalideks, veekindlateks pinnakateteks, pragude täiteks jne, mis tavaliselt koosnevad sideainest (bituumen, asfalt või tõrv), jäikadest täiteainetest nagu mineraalkiud (asbest, klaas), saepurust ja muust ainest, mida on vaja toodetele nõutavate omaduste andmiseks või nende kasutamise hõlbustamiseks. Järgnevad näited nende toodete kohta:

a)

bituumentihendussegud

lahustisisaldusega alla 30 %, mis võimaldab saada kattekihte paksusega 3–4 mm või alla selle;

| b) | bituumenmastiksid

  lahustisisaldusega mitte üle 10 %, mis võimaldab saada järgmist: kas kattekihte paksusega 4 mm kuni 1 cm või laiade vuugivahede (2–8 cm) täitmist; |
| --- | --- |

b)

bituumenmastiksid

lahustisisaldusega mitte üle 10 %, mis võimaldab saada järgmist: kas kattekihte paksusega 4 mm kuni 1 cm või laiade vuugivahede (2–8 cm) täitmist;

| c) | muud bituumenivalmistised,

  mis sisaldavad täiteaineid, kuid mitte lahusteid. Enne kasutamist tuleb neid kuumutada. Muude rakenduste kõrval kasutatakse neid ka maa- või veealuste torustike kaitseks. |
| --- | --- |

c)

muud bituumenivalmistised,

mis sisaldavad täiteaineid, kuid mitte lahusteid. Enne kasutamist tuleb neid kuumutada. Muude rakenduste kõrval kasutatakse neid ka maa- või veealuste torustike kaitseks.

| 2. | Tooted, mida kasutatakse teede pindamiseks

  Selle rubriigi bituumenitooted, mida kasutatakse teede pindamiseks, jagunevad kahte peamisse liiki:






  a) | Vedelbituumen ja teeõlid

  Vedelbituumen on bituumen, mis on lahustatud üsna rasketes lahustites, mille kogus vastavalt soovitud viskoossusele võib olla erinev.
  Nende valmististe kaubanduslik kirjeldus on erinev, vastavalt sellele, kas kasutatud lahustid on saadud naftast või on muud päritolu; naftat sisaldavad on „veeldatud bituumen” (fluidified bitumens), muud on „(lahustiga) vedeldatud bituumen” (fluxed bitumens).
  Teeõlid on samalaadsed bituumenil põhinevatele valmististele, sisaldades raskeid lahusteid koguses, mis vastavalt soovitud viskoossusele võib olla erinev.
  Mõnikord lisatakse liimaineid, et vähendada valmististe lahtikoordumise võimalust.
  Kõigil neil bituumenisegudel on järgmised eristavad karakteristikud:






  — | nõelpenetratsioon, määratud temperatuuril 25 °C, ASTM D 5 meetodi järgi, on alla 400. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tooted, mida kasutatakse teede pindamiseks

Selle rubriigi bituumenitooted, mida kasutatakse teede pindamiseks, jagunevad kahte peamisse liiki:

a)

Vedelbituumen ja teeõlid

Vedelbituumen on bituumen, mis on lahustatud üsna rasketes lahustites, mille kogus vastavalt soovitud viskoossusele võib olla erinev.

Nende valmististe kaubanduslik kirjeldus on erinev, vastavalt sellele, kas kasutatud lahustid on saadud naftast või on muud päritolu; naftat sisaldavad on „veeldatud bituumen” (fluidified bitumens), muud on „(lahustiga) vedeldatud bituumen” (fluxed bitumens).

Teeõlid on samalaadsed bituumenil põhinevatele valmististele, sisaldades raskeid lahusteid koguses, mis vastavalt soovitud viskoossusele võib olla erinev.

Mõnikord lisatakse liimaineid, et vähendada valmististe lahtikoordumise võimalust.

Kõigil neil bituumenisegudel on järgmised eristavad karakteristikud:

—

nõelpenetratsioon, määratud temperatuuril 25 °C, ASTM D 5 meetodi järgi, on alla 400.

| — | destillatsioonijääk vähendatud rõhul, saadud ASTM D 1189 meetodi järgi, mitte alla 60 % massist, nõelpenetratsiooniga temperatuuril 25 °C, määratud ASTM D 5 meetodi järgi, on alla 400. |
| --- | --- |

—

destillatsioonijääk vähendatud rõhul, saadud ASTM D 1189 meetodi järgi, mitte alla 60 % massist, nõelpenetratsiooniga temperatuuril 25 °C, määratud ASTM D 5 meetodi järgi, on alla 400.

Alljärgnev skeem näitab, kuidas:

| — | vedelbituumen eristatakse alamrubriigi 2713 20 00 bituumenist, |
| --- | --- |

—

vedelbituumen eristatakse alamrubriigi 2713 20 00 bituumenist,

| — | vedelbituumen eristatakse alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 naftaõlidest, |
| --- | --- |

—

vedelbituumen eristatakse alamrubriikide 2710 11 11 – 2710 19 99 naftaõlidest,

| b) | vesiemulsioonid

  Need on valmistised, mis on saadud bituumeni emulgeerimisel veega.
  On kaks liiki:






  1. | anioonemulsioonid e leeliselised emulsioonid, mis põhinevad tavalisel või tallõlil; |
| --- | --- | --- |

b)

vesiemulsioonid

Need on valmistised, mis on saadud bituumeni emulgeerimisel veega.

On kaks liiki:

1.

anioonemulsioonid e leeliselised emulsioonid, mis põhinevad tavalisel või tallõlil;

| 2. | katioonemulsioonid e happelised emulsioonid, mis põhinevad alifaatse amiini või neljaliasendatud ammooniumi ioonil. |
| --- | --- |

2.

katioonemulsioonid e happelised emulsioonid, mis põhinevad alifaatse amiini või neljaliasendatud ammooniumi ioonil.

A LISA

AROMAATSETE KOMPONENTIDE MÄÄRAMISE MEETOD TOODETES, MILLE DESTILLEERIMISE LÕPPTEMPERATUUR ON ÜLE 315 °C

Meetodi põhimõte

n-pentaanis lahustatud proov lastakse nõrguda läbi silikageeliga täidetud kromatograafia kolonni. Mittearomaatsed n-pentaaniga väljapestud süsivesinikud kogutakse järgnevalt kokku ja analüüsitakse kaalumise teel pärast lahuse aurustamist.

Seadmed ja reaktiivid

Kromatograafia kolonn on klaastoru, mille mõõtmed ja kuju on näha juuresoleval joonisel. Ülemist ava peab saama sulgeda klaasist liidendiga, mille alumine lame pind surutakse kummiga kaetud kahe metallklambri abil kolonni ülemise otsa vastu. Sulgur peab olema lämmastiku või õhu surve suhtes hermeetiline.

Silikageel: teralisusega 200 mešši või rohkem. Seda tuleb aktiveerida seitse tundi temperatuurini 170 °C eelsoojendatud ahjus ja asetada eksikaatorisse maha jahtuma.

n-pentaan: puhtusega vähemalt 95 %, vaba aromaatsetest komponentidest.

Meetod

Täita kromatograafia kolonn kuni umbes 10 cm ülemisest klaaskolvist allapoole eelnevalt aktiveeritud silikageeliga, tihendades kolonni täidist hoolikalt vibraatoriga, et ei jääks kanaleid. Seejärel katta silikageel klaasvatist korgiga.

Eelniisutada silikageel 180 ml n-pentaaniga ja survestada õhu või lämmastikuga ülevalt niikaua, kuni vedeliku ülemine pind jõuab silikageeli ülemise otsani.

Võtta surve kolonni sees ettevaatlikult maha ja valada sinna peale täpselt kaalutud umbes 3,6 g proovi, mis on lahustatud 10 ml n-pentaanis, seejärel loputada keeduklaas veel 10 ml n-pentaaniga ja valada ka see kolonni peale.

Tõsta sujuvalt rõhku kolonnis, lastes vedelikul kiirusega umbes 1 ml/min kolonni alumisest kapillaartorust välja tilkuda ja koguda see 500 ml kolbi.

Kui eraldatavat ainet sisaldava vedeliku pind langeb silikageeli pinnani, lõpetada jälle ettevaatlikult surve kolonnis ja valada peale veel 230 ml n-pentaani; survestada taas kohe ja langetada vedeliku pind silikageeli pinnani, kogudes eluaadi samasse kolbi.

Aurutada kogutud fraktsioon vaakumahjus või vaakumrotaatoraurustis või samalaadses seadmes temperatuuril 35 °C kokku ja seejärel viia see ilma kadudeta tareeritud keeduklaasi, kasutades lahustina veel n-pentaani.

Aurutada keeduklaasi sisu vaakumahjus konstantse massini (W).

Mittearomaatsete süsivesinike massiprotsent (A) on esitatud järgmise valemina:

Formula

kus W1 on proovi mass.

Puudujääv osa 100st on silikageelil absorbeerunud aromaatsete süsivesinike protsent.

Meetodi täpsus

Korratavus: ± 0,2 %.

Reprodutseeritavus: ± 0,5 %.

Image

B LISA

NAFTALEENI KRISTALLISEERUMISTEMPERATUURI MÄÄRAMISE MEETOD

Sulatada portselantiiglis mahutavusega 100 cm3 pidevalt segades umbes 100 g naftaleeni. Viia umbes 40 cm3 sulatatud ainet eelsoojendatud Šukovi kolbi nii, et sellest oleks 3/4 täidetud. Korgist sulgurist panna läbi kümnendikjaotusega termomeeter nii, et elavhõbedasammas jääks vedeliku keskele. Kui temperatuur on langenud peaaegu naftaleeni tardumispunktini (umbes 83 °C), soodustada kristalliseerumist pideva loksutamisega. Niipea kui algab kristallide moodustumine, peatub elavhõbedasammas tavaliselt ja hakkab seejärel taas langema. Temperatuur, mille juures elavhõbedasammas peatub ja jääb mõneks ajaks liikumatuks, märgitakse üles ja seda temperatuuri loetaksegi naftaleeni kristalliseerumistemperatuuriks; tuleb arvestada parandust kolvist väljaulatuva elavhõbedasamba pikkuse jaoks.

Elavhõbedatermomeetri parandus arvestatakse valemiga:

Formula

kus „n” on kraadijaotuste arv väljaspool kolbi, „t” on temperatuurinäit ja „t” on väljapoole kolbi jääva elavhõbedasamba temperatuuriosa. „t” võidakse umbes määrata täiendava termomeetriga, mille elavhõbedasambakuulike jäetakse kolvist väljapoole jääva elavhõbedasamba keskossa. Kapillaartorutermomeeter tagab väga suure täpsuse.

Allpool kujutatud Šukovi kolb on kahekordsete seintega, evakueeritud vaheruumiga, klaasanum.

Image

VI JAOTIS

KEEMIATÖÖSTUSE JA SELLEGA SEOTUD TÖÖSTUSHARUDE TOOTED

Üldist

Jaotise märkuste 1,2 ja 3 tõlgendamiseks vaata VI jaotise HS üldisi selgitavaid märkusi.

GRUPP 28

ANORGAANILISED KEMIKAALID; VÄÄRISMETALLIDE, HARULDASTE MULDMETALLIDE, RADIOAKTIIVSETE ELEMENTIDE JA ISOTOOPIDE ORGAANILISED JA ANORGAANILISED ÜHENDID

| II. ANORGAANILISED HAPPED JA MITTEMETALLIDE ANORGAANILISED HAPNIKUÜHENDID |
| --- |
| 2811 | Muud anorgaanilised happed ja mittemetallide anorgaanilised hapnikuühendid |
| 2811 19 10 kuni 2811 19 80 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad selle grupi märkuses 4 osundatud tooted. |
| III. MITTEMETALLIDE ÜHENDID HALOGEENIDE JA VÄÄVLIGA |
| 2812 | Halogeniidid ja mittemetallide halogeniidoksiidid |
| 2812 10 11 kuni 2812 10 18 | Fosforkloriidid ja -kloriidoksiidid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2812, punktid A 3 ja B 4. |
| 2812 10 91 kuni 2812 10 99 | Muud

  Lisaks HS selgitavate märkuste rubriigi 2812 A jaos (v.a lõige 3) ja B jaos (v.a lõige 4) loetletud toodetele kuulub nendesse alamrubriikidesse ka telluurtetrakloriid (TeCl4), mida kasutatakse peamiselt hõbeesemetelt paatina eemaldamiseks. |
| IV. ANORGAANILISED ALUSED, METALLIDE OKSIIDID, HÜDROKSIIDID JA PEROKSIIDID |
| | Peroksiidid tähendavad üksnes metalliühendeid hapnikuga, mille molekulis on side -O-O-, nagu see on vesinikperoksiidis.
  Metallide oksiidid, hüdroksiidid või peroksiidid, mis ei kuulu selle alamgrupi eelnevatesse rubriikidesse või alamrubriikidesse, liigitatakse alamrubriiki 2825 90 80. |
| 2819 | Kroomoksiidid ja -hüdroksiidid |
| 2819 10 00 | Kroomtrioksiid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2819, punkt A 1. |
| 2819 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2819 punktides A 2 ja B nimetatud tooted. |
| 2824 | Pliioksiidid; punane ja oranž pliimennik |
| 2824 90 10 | Punane ja oranž pliimennik

  Mõiste „punane pliimennik” ja „oranž pliimennik” määratlemiseks vt HS selgitavad märkused, rubriik 2824, punkt 2. |
| 2825 | Hüdrasiin ja hüdroksüülamiin, nende anorgaanilised soolad; muud anorgaanilised alused; muud metalloksiidid, -hüdroksiidid ja -peroksiidid |
| 2825 70 00 | Molübdeenoksiidid ja -hüdroksiidid

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu tehniline molübdeenoksiid, mis on saadud molübdeniidikontsentraatide põletamisel (alamrubriik 2613 10 00). |
| V. ANORGAANILISTE HAPETE JA METALLIDE SOOLAD JA PEROKSOSOOLAD |
| 2826 | Fluoriidid; fluorosilikaadid, fluoroaluminaadid jm fluori liitsoolad |
| 2826 19 10 | Ammoonium- ja naatriumfluoriid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punktides A 1 ja 2. |
| 2826 19 90 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2826 punktides A 4–9 nimetatud toodete kuulub sellesse alamrubriiki:






  1. | berülliumdifluoriid (BeF2), klaasja välimusega toode, mille tihedus on umbes 2 g/cm3 ja sulamistemperatuur umbes 800 °C, vees hästilahustuv, mida kasutatakse berülliumimetallurgias vahesaadusena. See saadakse ammooniumfluoroberüllaadi särdamisel; |

II. ANORGAANILISED HAPPED JA MITTEMETALLIDE ANORGAANILISED HAPNIKUÜHENDID

2811

Muud anorgaanilised happed ja mittemetallide anorgaanilised hapnikuühendid

2811 19 10 kuni 2811 19 80

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad selle grupi märkuses 4 osundatud tooted.

III. MITTEMETALLIDE ÜHENDID HALOGEENIDE JA VÄÄVLIGA

2812

Halogeniidid ja mittemetallide halogeniidoksiidid

2812 10 11 kuni 2812 10 18

Fosforkloriidid ja -kloriidoksiidid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2812, punktid A 3 ja B 4.

2812 10 91 kuni 2812 10 99

Muud

Lisaks HS selgitavate märkuste rubriigi 2812 A jaos (v.a lõige 3) ja B jaos (v.a lõige 4) loetletud toodetele kuulub nendesse alamrubriikidesse ka telluurtetrakloriid (TeCl4), mida kasutatakse peamiselt hõbeesemetelt paatina eemaldamiseks.

IV. ANORGAANILISED ALUSED, METALLIDE OKSIIDID, HÜDROKSIIDID JA PEROKSIIDID

Peroksiidid tähendavad üksnes metalliühendeid hapnikuga, mille molekulis on side -O-O-, nagu see on vesinikperoksiidis.

Metallide oksiidid, hüdroksiidid või peroksiidid, mis ei kuulu selle alamgrupi eelnevatesse rubriikidesse või alamrubriikidesse, liigitatakse alamrubriiki 2825 90 80.

2819

Kroomoksiidid ja -hüdroksiidid

2819 10 00

Kroomtrioksiid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2819, punkt A 1.

2819 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2819 punktides A 2 ja B nimetatud tooted.

2824

Pliioksiidid; punane ja oranž pliimennik

2824 90 10

Punane ja oranž pliimennik

Mõiste „punane pliimennik” ja „oranž pliimennik” määratlemiseks vt HS selgitavad märkused, rubriik 2824, punkt 2.

2825

Hüdrasiin ja hüdroksüülamiin, nende anorgaanilised soolad; muud anorgaanilised alused; muud metalloksiidid, -hüdroksiidid ja -peroksiidid

2825 70 00

Molübdeenoksiidid ja -hüdroksiidid

Sellesse alamrubriiki ei kuulu tehniline molübdeenoksiid, mis on saadud molübdeniidikontsentraatide põletamisel (alamrubriik 2613 10 00).

V. ANORGAANILISTE HAPETE JA METALLIDE SOOLAD JA PEROKSOSOOLAD

2826

Fluoriidid; fluorosilikaadid, fluoroaluminaadid jm fluori liitsoolad

2826 19 10

Ammoonium- ja naatriumfluoriid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punktides A 1 ja 2.

2826 19 90

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2826 punktides A 4–9 nimetatud toodete kuulub sellesse alamrubriiki:

1.

berülliumdifluoriid (BeF2), klaasja välimusega toode, mille tihedus on umbes 2 g/cm3 ja sulamistemperatuur umbes 800 °C, vees hästilahustuv, mida kasutatakse berülliumimetallurgias vahesaadusena. See saadakse ammooniumfluoroberüllaadi särdamisel;

| 2. | aluseline berülliumfluoriid (5BeF2·2BeO), samuti klaasja välimusega ja vees lahustuv, mille tihedus on veidi suurem (umbes 2,3 g/cm3). |
| --- | --- |

2.

aluseline berülliumfluoriid (5BeF2·2BeO), samuti klaasja välimusega ja vees lahustuv, mille tihedus on veidi suurem (umbes 2,3 g/cm3).

2826 30 00

Naatriumheksafluoroaluminaat (tehiskrüoliit)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punkt C 1.

2826 90 80

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punktid B ja C 2–5, v.a dikaaliumheksafluorotsirkonaat, mis kuulub spetsiaalsesse alamrubriiki 2826 90 10.

2833

Sulfaadid; maarjad; peroksosulfaadid (persulfaadid)

2833 29 30

Koobaltsulfaadid; titaansulfaadid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | dititaantris(sulfaat) (Ti2(SO4)3). Selle veevaba vorm on vees lahustumatu roheline kristalne pulber, kuid lahustub lahjendatud hapetes, millega ta moodustab punakasvioletse lahuse. Selle hüdraatunud vorm on vees lahustuv kristalne püsiv hüdraat. Seda kasutatakse tekstiilitööstuses redutseerijana. |
| --- | --- |

1.

dititaantris(sulfaat) (Ti2(SO4)3). Selle veevaba vorm on vees lahustumatu roheline kristalne pulber, kuid lahustub lahjendatud hapetes, millega ta moodustab punakasvioletse lahuse. Selle hüdraatunud vorm on vees lahustuv kristalne püsiv hüdraat. Seda kasutatakse tekstiilitööstuses redutseerijana.

| 2. | titaanoksiidsulfaat (titanüülsulfaat) ((TiO)SO4). See võib olla veevabal kujul valge hügroskoopne pulber, või ühena paljudest hüdraatunud vormidest, millest kõige püsivam on dihüdraat. Seda kasutatakse värvimisel värvikinnistina; |
| --- | --- |

2.

titaanoksiidsulfaat (titanüülsulfaat) ((TiO)SO4). See võib olla veevabal kujul valge hügroskoopne pulber, või ühena paljudest hüdraatunud vormidest, millest kõige püsivam on dihüdraat. Seda kasutatakse värvimisel värvikinnistina;

| 3. | titaanbis(sulfaat) (Ti(SO4)2), ebapüsiv, väga hügroskoopne valge pulber. |
| --- | --- |

3.

titaanbis(sulfaat) (Ti(SO4)2), ebapüsiv, väga hügroskoopne valge pulber.

2835

Fosfinaadid (hüpofosfitid), fosfonaadid (fosfitid) ja fosfaadid; kindla või muutuva keemilise koostisega polüfosfaadid

2835 10 00

Fosfinaadid (hüpofosfitid) ja fosfonaadid (fosfitid)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2835, punktid A ja B.

2835 22 00 kuni 2835 29 90

Fosfaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriigi 2835 punktid C, esimene lõik, I ja teine lõik, 1 a, 2 a, b ja c ning 3–8.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu erinevate fosfaatide (tavaliselt grupp 31 või alamrubriik 3824 90 97) segud.

2835 31 00 ja 2835 39 00

Polüfosfaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2835, punktid C, esimene lõik, II, III ja IV, ja teine lõik 1 b ja 2 d–g.

2835 39 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | tetraammooniumdifosfaat (ammooniumpürofosfaat) ((NH4)4P2O7) ja pentaammooniumtrifosfaat ((NH4)5P3O10); |
| --- | --- |

1.

tetraammooniumdifosfaat (ammooniumpürofosfaat) ((NH4)4P2O7) ja pentaammooniumtrifosfaat ((NH4)5P3O10);

| 2. | naatriumpürofosfaadid (naatriumdifosfaadid): tetranaatriumpürofosfaat (neutraalne difosfaat) (Na4P2O7), dinaatriumdivesinikpürofosfaat (hapu difosfaat) (Na2H2P2O7); |
| --- | --- |

2.

naatriumpürofosfaadid (naatriumdifosfaadid): tetranaatriumpürofosfaat (neutraalne difosfaat) (Na4P2O7), dinaatriumdivesinikpürofosfaat (hapu difosfaat) (Na2H2P2O7);

| 3. | naatriummetafosfaadid (põhivalem (NaPO3)n), mis esineb kahel kujul: naatriumtsüklotrifosfaat ja naatriumtsüklotetrafosfaat; |
| --- | --- |

3.

naatriummetafosfaadid (põhivalem (NaPO3)n), mis esineb kahel kujul: naatriumtsüklotrifosfaat ja naatriumtsüklotetrafosfaat;

| 4. | muud kõrge polümerisatsioonimääraga naatriumpolüfosfaadid. Siia kuulub toode, mida tuntakse ebaõige nimetusega kui naatriumheksametafosfaati, samuti tuntud Grahami soolana, mis on polümeerne segu polümerisatsioonimääraga 30–90. |
| --- | --- |

4.

muud kõrge polümerisatsioonimääraga naatriumpolüfosfaadid. Siia kuulub toode, mida tuntakse ebaõige nimetusega kui naatriumheksametafosfaati, samuti tuntud Grahami soolana, mis on polümeerne segu polümerisatsioonimääraga 30–90.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kõrgema polümerisatsioonimääraga ammooniumpolüfosfaadid, isegi kui need koosnevad samalaadsetest polümeeriseeriatest (mõnikord nimetatud ammooniummetafosfaatideks). Siia kuulub, näiteks, Kurroli ammooniumsool (mitte segi ajada Kurro soola, naatriummetafosfaadiga), lineaarne polümeer keskmise polümerisatsioonimääraga (mõni tuhat kuni kümneid tuhandeid ühikuid). See on kristalne valge pulber, mis vees hästi ei lahustu ja mida kasutatakse peamiselt tulekindla vahendina.

2840

Boraadid; peroksoboraadid (perboraadid)

2840 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub kristalne dinaatriumtetraboraat (koos 10H2O).

2840 20 10

Veevabad naatriumboraadid

Sellesse alamrubriiki kuulub naatriumpentaboraat ja naatriummetaboraat.

2841

Oksometall- ja peroksometallhapete soolad

2841 69 00

Muud

Manganiidid on mangaan(II)happe (H2MnO3) soolad. Need on vees peaaegu lahustumatud ja kergesti hüdrolüüsitavad.

Sellesse alamrubriiki kuulub vaskmanganiit (CuMnO3), mida kasutatakse gaasimaskides süsinikmonooksiidi oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks ja vaskbis(vesinikmanganiidiks), mis on veelgi tõhusam.

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2841 punktis 3 a) loetletud manganaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki ka manganaadid, milledes mangaan on viievalentne, nt Na3MnO4·10H2O.

2842

Muud anorgaaniliste hapete ja peroksühapete soolad (k.a kindla või muutuva keemilise koostisega alumosilikaadid), v.a asiidid

2842 10 00

Kaksik- ja komplekssilikaadid, k.a kindla või muutuva keemilise koostisega alumosilikaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2842, II, teine lõik, punkt L.

2842 90 10

Seleenhappe ja telluurhappe soolad, kaksiksoolad ning komplekssoolad

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2842, I, punktides C ja D, II, teine lõik, punktides D ja E nimetatud toodete ning II, teine lõik, punktis C 3 nimetatud selenosulfiidide, selenosulfaatide ja tiotelluraatide kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | pooljuhtidena kasutatavad indiumseleniid (InSe); |
| --- | --- |

1.

pooljuhtidena kasutatavad indiumseleniid (InSe);

| 2. | ülipuhas pliitelluriid (PbTe), mida kasutatakse transistorites, termopaarides, elavhõbe-kvartslampides jne. |
| --- | --- |

2.

ülipuhas pliitelluriid (PbTe), mida kasutatakse transistorites, termopaarides, elavhõbe-kvartslampides jne.

VI. MUUD ÜHENDID

2844

Radioaktiivsed keemilised elemendid ja radioaktiivsed isotoobid (k.a lõhustuvad ja fertiilsed keemilised elemendid ning isotoobid) ja nende ühendid; neid tooteid sisaldavad segud ja jäägid

Vaata selle grupi lisamärkus 6.

2844 10 10 kuni 2844 10 90

Looduslik uraan ja selle ühendid; sulamid, pihustooted (sh metallkeraamika), keraamikatooted ning segud, mis sisaldavad looduslikku uraani või looduslikke uraaniühendeid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punktid A 1, B 1 ja C 1–3.

2844 20 25 kuni 2844 20 99

Isotoobiga U 235 rikastatud uraan ja selle ühendid; sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja segud, mis sisaldavad isotoobiga U 235 rikastatud uraani või selle ühendeid

Isotoobiga 235 rikastatud uraani turustatakse kirjelduste all „väherikastatud uraan” (mis sisaldab umbes 20 % U 235) ja „kõrgeltrikastatud uraan” (mis sisaldab üle 20 % U 235).

Plutooniumi ja selle ühendite kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punktid A 3, B 2 ja C 1 ja 3.

2844 30 11 ja 2844 30 19

Vähendatud U 235-sisaldusega uraan; sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja segud, mis sisaldavad vähendatud U 235-sisaldusega uraani või selle ühendeid

Vähendatud U 235-sisaldusega uraan on isotoobiga U 235 rikastatud uraani kõrvalsaadus. Oma palju madalama hinna ja suurema kättesaadava koguse tõttu asendab see looduslikku uraani, eelkõige fertiilse materjalina kiirguskaitse ekraanides, raskmetallina hoorataste valmistamisel või absorbeeriva aine segude valmistamisel (getterid), mida kasutatakse teatavate gaaside puhastamiseks.

2844 30 51 kuni 2844 30 69

Toorium; sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja segud, mis sisaldavad tooriumi või selle ühendeid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, eriti punktid A 2 ja B 3.

2844 30 91 ja 2844 30 99

Vähendatud U 235-sisaldusega uraani- või tooriumiühendid, eraldi või segudena

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punktid B 1 ja 3.

2844 40 10 kuni 2844 40 80

Radioaktiivsed elemendid, isotoobid ja ühendid (v.a alamrubriikide 2844 10, 2844 20 ja 2844 30 tooted); neid elemente, isotoope või ühendeid sisaldavad sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja segud; radioaktiivsed jäätmed

„Isotoobid” määratlemiseks vaata selle grupi märkuse 6 viimast lauset ja HS selgitavad märkused, rubriik 2844, I.

Nendes alamrubriikides nimetatud muude toodete määratlusi vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, III.

2844 50 00

Tuumareaktorite ammendatud (kasutatud) kütuseelemendid (kassetid) (Euratom)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punkt C 4.

2845

Isotoobid, v.a rubriigis 2844 nimetatud; nende kindla või muutuva keemilise koostisega anorgaanilised ja orgaanilised ühendid

„Isotoobid” määratlemiseks vaata selle grupi märkus 6 viimast lauset ja HS selgitavad märkused, rubriik 2844, I.

2845 10 00

Raske vesi (deuteeriumoksiid) (Euratom)

Sellesse alamrubriiki kuulub raske vesi (e deuteeriumoksiid), mis on välimuselt sarnane tavalisele veele ning millel on samasugused keemilised omadused; selle füüsikalised omadused, seevastu, on veidi erinevad. Rasket vett kasutatakse deuteeriumi saamiseks ning tuumareaktorites uraaniaatomite lõhustumisel vabanevate neutronite aeglustamiseks.

2845 90 10

Deuteerium ja selle ühendid; deuteeriumiga rikastatud vesinik ja selle ühendid; neid aineid sisaldavad segud ja lahused (Euratom)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2845, kolmas lõik, punktid 1 ja 3.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka muud hüdrogeenitud orgaanilised või anorgaanilised ühendid, milles vesinik on osaliselt või täielikult asendatud deuteeriumiga. Kõige tähtsamad on liitiumdeuteriid, deutereeritud ammoniaak, deutereeritud vesiniksulfiid, deutereeritud benseen, deutereeritud bifenüül ja deutereeritud terfenüülid. Neid saadusi kasutatakse tuumatööstuses neutronite aeglustamiseks (aeglustid), vaheühenditena raske vee tootmisel või termotuumasünteesi reaktsiooni uurimisel. Need ühendid leiavad olulist rakendust ka orgaanilises analüüsis ja sünteesis.

2845 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad alljärgnevad isotoobid ja ühendid:

| 1. | süsinik-13, liitium-6, liitium-7 ja nende ühendid; |
| --- | --- |

1.

süsinik-13, liitium-6, liitium-7 ja nende ühendid;

| 2. | boor-10, boor-11, lämmastk-15, hapnik-18 ja nende ühendid (nt 10B2O3, 10B4C, 15NH3, H2
  18O). |
| --- | --- |

2.

boor-10, boor-11, lämmastk-15, hapnik-18 ja nende ühendid (nt 10B2O3, 10B4C, 15NH3, H2
  18O).

Neid kasutatakse teadusuuringutes ja tuumatööstuses.

2846

Haruldaste muldmetallide, ütriumi ja skandiumi või nende metallide segude anorgaanilised või orgaanilised ühendid

2846 10 00

Tseeriumiühendid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2846, kolmas lõik, punkt 1.

2846 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad haruldaste muldmetallide rea ühendid, mida nimetatakse lantaniidideks (kuna lantaan on selle rea esimene element), siia kuuluvad euroopiumi-, gadoliiniumi-, samaariumi- ja terbiumioksiidid (terbiit), mida kasutatakse neutronite neelajatena tuumareaktorite kontroll- või ohutusvarrastes ja värvitelerite kineskoopides.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2846, kolmas lõik, punkt 2.

GRUPP 29

ORGAANILISED KEMIKAALID

Üldist

Tähed (INN) kombineeritud nomenklatuuris ja selle selgitavates märkustes esineva nimetuse järel näitavad, et nimetus kuulub raviainete Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitatud rahvusvaheliste vabanimetuste (INN) loetelusse.

Tähed (INNM) näitavad, et Maailma Tervishoiuorganisatsioon aktseptib seda nimetust muudetud rahvusvahelise vabanimetusena (INNM).

Tähed (ISO) näitavad, et nimetus esineb ühena kahjurite tõrje kemikaalide ja taimede kasvuregulaatorite üldnimetustest Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni soovituses R 1750.

Kondenseerunud süsteem on selline, milles vähemalt kaks ringahelat on ainult ühe ühise sideme ja ainult kahe ühise aatomiga.

| Märkus 1 a | Vaata selle grupi üldselgitavad märkused, A, neli esimest lõiku.
  Sellesse gruppi kuuluvad:






  1. | antratseen puhtusega 90 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 90 10); |
| --- | --- | --- |

Märkus 1 a

Vaata selle grupi üldselgitavad märkused, A, neli esimest lõiku.

Sellesse gruppi kuuluvad:

1.

antratseen puhtusega 90 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 90 10);

| 2. | benseen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 20 00); |
| --- | --- |

2.

benseen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 20 00);

| 3. | naftaleen kristalliseerumistemperatuuriga 79,4 °C ja rohkem (alamrubriik 2902 90 10); |
| --- | --- |

3.

naftaleen kristalliseerumistemperatuuriga 79,4 °C ja rohkem (alamrubriik 2902 90 10);

| 4. | tolueen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 30 00); |
| --- | --- |

4.

tolueen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamrubriik 2902 30 00);

| 5. | ksüleenid puhtusega 95 % massist ja rohkem (täisisomeerid) (alamrubriigid 2902 41 00–2902 44 00); |
| --- | --- |

5.

ksüleenid puhtusega 95 % massist ja rohkem (täisisomeerid) (alamrubriigid 2902 41 00–2902 44 00);

| 6. | etaan ja muud küllastatud atsüklilised süsivesinikud (v.a metaan ja propaan), mis on individuaalsed isomeerid puhtusega 95 % ja rohkem, viitega mahule gaasilises olekus saaduse (9) puhul ja massile mittegaasiliste saaduste puhul (alamrubriik 2901 10 00); |
| --- | --- |

6.

etaan ja muud küllastatud atsüklilised süsivesinikud (v.a metaan ja propaan), mis on individuaalsed isomeerid puhtusega 95 % ja rohkem, viitega mahule gaasilises olekus saaduse (9) puhul ja massile mittegaasiliste saaduste puhul (alamrubriik 2901 10 00);

| 7. | etüleen puhtusega 95 % mahust ja rohkem (alamrubriik 2901 21 00); |
| --- | --- |

7.

etüleen puhtusega 95 % mahust ja rohkem (alamrubriik 2901 21 00);

| 8. | propeen (propüleen) puhtusega 90 % mahust ja rohkem (alamrubriik 2901 22 00); |
| --- | --- |

8.

propeen (propüleen) puhtusega 90 % mahust ja rohkem (alamrubriik 2901 22 00);

| 9. | rasvalkoholid puhtusega 90 % ja rohkem veevaba toote massist ja millel on kuus või rohkem süsinikuaatomit (alamrubriik 2905 16, 2905 17 00 või 2905 29 90); |
| --- | --- |

9.

rasvalkoholid puhtusega 90 % ja rohkem veevaba toote massist ja millel on kuus või rohkem süsinikuaatomit (alamrubriik 2905 16, 2905 17 00 või 2905 29 90);

| 10. | kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli isomeerid kokku arvestatuna (alamrubriik 2907 12 00); |
| --- | --- |

10.

kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli isomeerid kokku arvestatuna (alamrubriik 2907 12 00);

| 11. | fenool puhtusega 90 % ja rohkem massist (alamrubriik 2907 11 00); |
| --- | --- |

11.

fenool puhtusega 90 % ja rohkem massist (alamrubriik 2907 11 00);

| 12. | ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad ksülenooli 95 % ja rohkem massist, kõik ksülenooli isomeerid kokku arvestatuna (alamrubriik 2907 19 10); |
| --- | --- |

12.

ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis sisaldavad ksülenooli 95 % ja rohkem massist, kõik ksülenooli isomeerid kokku arvestatuna (alamrubriik 2907 19 10);

| 13. | rasvalkoholid (v.a ole(iin)hape) puhtusega 90 % ja rohkem veevaba toote massist ja millel on kuus või rohkem süsinikuaatomit (rubriigid 2915 ja 2916); |
| --- | --- |

13.

rasvalkoholid (v.a ole(iin)hape) puhtusega 90 % ja rohkem veevaba toote massist ja millel on kuus või rohkem süsinikuaatomit (rubriigid 2915 ja 2916);

| 14. | ole(iin)hape puhtusega 85 % ja rohkem veevaba toote massist (alamrubriik 2916 15 00); |
| --- | --- |

14.

ole(iin)hape puhtusega 85 % ja rohkem veevaba toote massist (alamrubriik 2916 15 00);

| 15. | püridiin puhtusega 95 % ja rohkem massist (alamrubriik 2933 31 00); |
| --- | --- |

15.

püridiin puhtusega 95 % ja rohkem massist (alamrubriik 2933 31 00);

| 16. | metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5-etüül-2-pikoliin) ja 2-vinüülpüridiin puhtusega 90 % ja rohkem massist (alamrubriik 2933 39); |
| --- | --- |

16.

metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5-etüül-2-pikoliin) ja 2-vinüülpüridiin puhtusega 90 % ja rohkem massist (alamrubriik 2933 39);

| 17. | kinoliin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamrubriik 2933 49 90); |
| --- | --- |

17.

kinoliin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamrubriik 2933 49 90);

| 18. | 1,2-dihüdro-2,2,4-trimetüülkinoliin puhtusega üle 85 % veevaba toote massist (alamrubriik 2933 49 90); |
| --- | --- |

18.

1,2-dihüdro-2,2,4-trimetüülkinoliin puhtusega üle 85 % veevaba toote massist (alamrubriik 2933 49 90);

| 19. | akridiin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamrubriik 2933 99 90); |
| --- | --- |

19.

akridiin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamrubriik 2933 99 90);

| 20. | Eelpool punktide 9, 13 ja 14 all esitatud rasvhapete ja rasvalkoholide derivaadid (nt soolad, estrid (v.a glütseroolestrid), amiinid, amiidid, nitriilid), kui need vastavad vastavatele rasvhapetele ja -alkoholidele esitatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

20.

Eelpool punktide 9, 13 ja 14 all esitatud rasvhapete ja rasvalkoholide derivaadid (nt soolad, estrid (v.a glütseroolestrid), amiinid, amiidid, nitriilid), kui need vastavad vastavatele rasvhapetele ja -alkoholidele esitatud kriteeriumidele.

Märkus 1 b

Vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt A, viimane lõik.

Märkus 1 d

Lubatud vesilahused on üksnes tõelised lahused, isegi kui ebapiisava vee koguse tõttu on ainult osa ainet lahustunud.

Märkus 1 f

Stabilisaatori, tolmamisvastase vahendi, värv- või lõhnaaine lisamise kohta vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt A eelviimane lõik.

Märkus 1 g

Stabilisaatori, tolmamisvastase vahendi, värv- või lõhnaaine lisamise kohta vaata selle grupi HS üldselgitavate märkuste punkti A eelviimast lõiku.

Märkus 5

Selle märkuse sätted kehtivad rubriikidesse klassifitseerimisel üksnes asjaomaste toodete kohta (vt selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt G).

Alamrubriikidesse klassifitseerimisel rubriigi sees tuleb kohaldada selle grupi alamrubriigi märkuse 1 sätteid.

| I. SÜSIVESINIKUD NING NENDE HALOGEENITUD, SULFOONITUD, NITREERITUD JA NITROOSITUD DERIVAADID |
| --- |
| 2902 | Tsüklilised süsivesinikud |
| 2902 19 80 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad: asuleen (bitsüklo[5,3,0]dekapentaeen) ja selle alküülderivaadid, nt chamasuleen (7-etüül-1,4-dimetüülasuleen), guaja-asuleen (7-isopropüül-1,4-dimetüülasuleen), vetiverasuleen (2-isopropüül-4,8-dimetüülasuleen). |
| 2902 90 10 | Naftaleen ja antratseen

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2902, C osa, punktid III a ja c. |
| 2902 90 30 | Bifenüül ja terfenüülid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2902, C osa, punktid II a ja d. |
| 2903 | Süsivesinike halogeenderivaadid |
| 2903 39 90 | Fluoriidid ja jodiidid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1,1-difluoroetaan, süsiniktetrafluoriid (tetrafluorometaan), tetrafluoroetüleen, trifluoroetüleen, trifluorometaan. |
| 2903 51 00 | 1,2,3,4,5,6-heksaklorotsükloheksaan [HCH (ISO)], k.a lindaan (ISO, INN)

  Sellesse alamrubriiki kuulub lindaan (ISO, INN). Lindaan on heksaklorotsükloheksaani [HCH (ISO)] gammaisomeer puhtusega 99 % ja rohkem. Üksnes sellel HCH gammaisomeeril on insektitsiidseid omadusi. Lindaani kasutatakse põllumajanduses ja puidu töötlemisel. |
| II. ALKOHOLID, NENDE HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID |
| 2905 | Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| 2905 14 90 | Muud

  Üksnes sellesse alamrubriiki kuuluvad alkoholid: sekbutüül- (butaan-2-ool) ja isobutüülalkohol (2-metüülpropaan-1-ool) |
| 2905 19 00 | Muud

  See alamrubriik hõlmab pentanooli (amüülakoholi) järgmiselt: n-amüül- (pentaan-1-ool), sekamüül- (pentaan-2-ool), tertamüül- (2-metüülbutaan-2-ool, amüleenhüdraat), isoamüül- (3-metüülbutaan-1-ool), sekisoamüül- (3-metüülbutaan-2-ool), 2-metüülbutaan-1-ool, neopentüülalkohol (neoamüül, 2,2-dimetüülpropaan-1-ool), pentaan-3-ool. |
| 2905 44 11 kuni 2905 44 99 | D-glütsitool (sorbitool)

  Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes D-glütsitool (sorbitool), mis vastab selle grupi märkuses 1 esitatud tingimustele. D-glütsitooli (sorbitooli) liigid, mis ei vasta nendele tingimustele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 3824 60 11 – 3824 60 99. |
| 2906 | Tsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| 2906 11 00 | Mentool

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes: (–)-paramentool-3 ((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropüül-2-methüül-5-tsükloheksanool), (±)-paramentool-3 ja (+)-paramentool-3.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu neomentool, isomentool ega neoisomentool (alamrubriik 2906 19 00). |
| VI. FUNKTSIONAALSE KETOONRÜHMAGA ÜHENDID JA FUNKTSIONAALSE KINOONRÜHMAGA ÜHENDID |
| 2914 | Ketoonid ja kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| 2914 50 00 | Ketoonfenoolid ja ketoonid, millel on ka muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi

  Selles alamrubriigis tähistatakse terminiga „muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi” selle grupi eelnevates rubriikides esitatud mis tahes muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, v.a alkoholi, aldehüüdi ja fenooli sisaldavad funktsionaalrühmad. |
| 2914 61 00 kuni 2914 69 90 | Kinoonid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2914 E ja F osas nimetatud tooted. Nendes alamrubriikides tuleb kinoone mõista laiemas tähenduses, s.o „kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi”; järelikult kuuluvad siia kinoonid, millel ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi (v.a kinooni sisaldavad funktsionaalrühmad), kinoonalkoholid, kinoonfenoolid, kinoonaldehüüdid ja kinoonid, millel on muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi (v.a need, mis on eelpool nimetatud). |
| VII. KARBOKSÜÜLHAPPED, NENDE ANHÜDRIIDID, HALOGENIIDID JA PEROKSIIDID NING VASTAVAD PEROKSÜHAPPED, NENDE HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID |
| 2915 | Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

  Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13 ja 20. |
| 2916 | Küllastumata atsüklilised monokarboksüülhapped ja tsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

  Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13, 14 ja 20. |
| VIII. ANORGAANILISTE METALLE MITTESISALDAVATE HAPETE ESTRID, SOOLAD NING HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID |
| 2919 | Fosfor(V)hapete estrid ja soolad, sh laktofosfaadid; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| 2919 90 10 | Tributüülfosfaadid, trifenüülfosfaat, tritolüülfosfaat, triksülüülfosfaadid ja tris(2-kloroetüül)fosfaat

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2919, teine lõik, punktid 3–6.
  On olemas ainult kaks tributüülfosfaati, nimelt tri-n-butüülfosfaat ja triisobutüülfosfaat ning ainult kolm tritolüülfosfaati ja kolm triksülüülfosfaati, nimelt orto-, meta- ja paraisomeerid. |
| 2919 90 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2919, teine lõik, punktid 1, 2, 7 ja 8.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad α- ja β-glütserofosforhape ning nende soolad, nt α- ja β-glütserofosfaat ning tris(2-metoksüfenüül)fosfaat (guajakoolfosfaat). |
| IX. LÄMMASTIKKU SISALDAVATE FUNKTSIONAALRÜHMADEGA ÜHENDID |
| 2921 | Funktsionaalse aminorühmaga ühendid |
| 2921 42 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49. |
| 2921 43 00 | Toluidiinid ja nende derivaadid; nende soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49. |
| 2921 44 00 | Difenüülamiin ja selle derivaadid; nende soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49. |
| 2921 45 00 | 1-naftüülamiin (α-naftüülamiin) ja 2-naftüülamiin (β-naftüülamiin) ning nende derivaadid; nende soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49. |
| 2921 49 10 | Ksülidiinid ja nende derivaadid; nende soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49. |
| 2923 | Kvaternaarsed ammooniumsoolad ja hüdroksiidid; kindla või muutuva keemilise koostisega letsitiinid jm fosfoaminolipiidid |
| 2923 20 00 | Letsitiinid ja muud fosfoaminolipiidid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2923, neljas lõik, punkt 2.
  Muud selle alamrubriigi fosfoaminolipiidid on letsitiinide sarnased estrid (fosfatiidid). Siia kuuluvad kefaliin, mille lämmastikku sisaldavaks orgaaniliseks aluseks on kolamiin ja seriin, ning sfingomüeliin, mille lämmastikku sisaldavaks orgaaniliseks aluseks on koliin ja sfingosiin. |
| 2925 | Funktsionaalse karboksüimidorühmaga ühendid (sh sahhariin ja selle soolad) ning funktsionaalse imidorühmaga ühendid |
| 2925 11 00 | Sahhariin ja selle soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2925, punkt A, esimene lõik, alapunkt 1. |
| X. METALL- JA MITTEMETALLORGAANILISED ÜHENDID, HETEROTSÜKLILISED ÜHENDID, NUKLEIINHAPPED JA NENDE SOOLAD, SULFOONAMIIDID |
| 2930 | Väävelorgaanilised ühendid

  Selle grupi märkuses 6 määratletud väävelorgaanilised ühendid liigitatakse sellesse alamrubriiki, vaatamata sellele, kas need sisaldavad või ei sisalda muid süsinikuaatomitega vahetult sidestatud mittemetalle või metalle. |
| 2932 | Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale hapniku aatomi(te) |
| 2932 29 10 kuni 2932 29 85 | Muud laktoonid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2932 29.
  Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2932, esimene lõik, punktid B d–v. |
| 2933 | Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te) |
| 2933 11 10 ja 2933 11 90 | Fenasoon (antipüriin) ja selle derivaadid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54. |
| 2933 21 00 | Hüdantoiin ja selle derivaadid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54. |
| 2933 52 00 | Malonüüluurea (barbituurhape) ja selle soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54. |
| 2933 54 00 | Muud malonüüluurea (barbituurhappe) derivaadid; nende soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54. |
| 2933 79 00 | Muud laktaamid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2933 79.
  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2933, esimene lõik, punktid G 2–7. |
| XI. PROVITAMIINID, VITAMIINID JA HORMOONID |
| 2936 | Looduslikud või sünteetilised provitamiinid ja vitamiinid (k.a naturaalsed kontsentraadid) ning nendest saadud eeskätt vitamiinidena kasutatavad derivaadid; nende ainete segud, k.a lahused mis tahes lahustites

  Selle rubriigi tooted võivad olla:






  — | stabiliseeritud õlis; |

I. SÜSIVESINIKUD NING NENDE HALOGEENITUD, SULFOONITUD, NITREERITUD JA NITROOSITUD DERIVAADID

2902

Tsüklilised süsivesinikud

2902 19 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad: asuleen (bitsüklo[5,3,0]dekapentaeen) ja selle alküülderivaadid, nt chamasuleen (7-etüül-1,4-dimetüülasuleen), guaja-asuleen (7-isopropüül-1,4-dimetüülasuleen), vetiverasuleen (2-isopropüül-4,8-dimetüülasuleen).

2902 90 10

Naftaleen ja antratseen

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2902, C osa, punktid III a ja c.

2902 90 30

Bifenüül ja terfenüülid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2902, C osa, punktid II a ja d.

2903

Süsivesinike halogeenderivaadid

2903 39 90

Fluoriidid ja jodiidid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1,1-difluoroetaan, süsiniktetrafluoriid (tetrafluorometaan), tetrafluoroetüleen, trifluoroetüleen, trifluorometaan.

2903 51 00

1,2,3,4,5,6-heksaklorotsükloheksaan [HCH (ISO)], k.a lindaan (ISO, INN)

Sellesse alamrubriiki kuulub lindaan (ISO, INN). Lindaan on heksaklorotsükloheksaani [HCH (ISO)] gammaisomeer puhtusega 99 % ja rohkem. Üksnes sellel HCH gammaisomeeril on insektitsiidseid omadusi. Lindaani kasutatakse põllumajanduses ja puidu töötlemisel.

II. ALKOHOLID, NENDE HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID

2905

Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

2905 14 90

Muud

Üksnes sellesse alamrubriiki kuuluvad alkoholid: sekbutüül- (butaan-2-ool) ja isobutüülalkohol (2-metüülpropaan-1-ool)

2905 19 00

Muud

See alamrubriik hõlmab pentanooli (amüülakoholi) järgmiselt: n-amüül- (pentaan-1-ool), sekamüül- (pentaan-2-ool), tertamüül- (2-metüülbutaan-2-ool, amüleenhüdraat), isoamüül- (3-metüülbutaan-1-ool), sekisoamüül- (3-metüülbutaan-2-ool), 2-metüülbutaan-1-ool, neopentüülalkohol (neoamüül, 2,2-dimetüülpropaan-1-ool), pentaan-3-ool.

2905 44 11 kuni 2905 44 99

D-glütsitool (sorbitool)

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes D-glütsitool (sorbitool), mis vastab selle grupi märkuses 1 esitatud tingimustele. D-glütsitooli (sorbitooli) liigid, mis ei vasta nendele tingimustele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 3824 60 11 – 3824 60 99.

2906

Tsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

2906 11 00

Mentool

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes: (–)-paramentool-3 ((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropüül-2-methüül-5-tsükloheksanool), (±)-paramentool-3 ja (+)-paramentool-3.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu neomentool, isomentool ega neoisomentool (alamrubriik 2906 19 00).

VI. FUNKTSIONAALSE KETOONRÜHMAGA ÜHENDID JA FUNKTSIONAALSE KINOONRÜHMAGA ÜHENDID

2914

Ketoonid ja kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

2914 50 00

Ketoonfenoolid ja ketoonid, millel on ka muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi

Selles alamrubriigis tähistatakse terminiga „muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi” selle grupi eelnevates rubriikides esitatud mis tahes muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi, v.a alkoholi, aldehüüdi ja fenooli sisaldavad funktsionaalrühmad.

2914 61 00 kuni 2914 69 90

Kinoonid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2914 E ja F osas nimetatud tooted. Nendes alamrubriikides tuleb kinoone mõista laiemas tähenduses, s.o „kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi”; järelikult kuuluvad siia kinoonid, millel ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi (v.a kinooni sisaldavad funktsionaalrühmad), kinoonalkoholid, kinoonfenoolid, kinoonaldehüüdid ja kinoonid, millel on muid hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi (v.a need, mis on eelpool nimetatud).

VII. KARBOKSÜÜLHAPPED, NENDE ANHÜDRIIDID, HALOGENIIDID JA PEROKSIIDID NING VASTAVAD PEROKSÜHAPPED, NENDE HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID

2915

Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13 ja 20.

2916

Küllastumata atsüklilised monokarboksüülhapped ja tsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13, 14 ja 20.

VIII. ANORGAANILISTE METALLE MITTESISALDAVATE HAPETE ESTRID, SOOLAD NING HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA NITROSODERIVAADID

2919

Fosfor(V)hapete estrid ja soolad, sh laktofosfaadid; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

2919 90 10

Tributüülfosfaadid, trifenüülfosfaat, tritolüülfosfaat, triksülüülfosfaadid ja tris(2-kloroetüül)fosfaat

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2919, teine lõik, punktid 3–6.

On olemas ainult kaks tributüülfosfaati, nimelt tri-n-butüülfosfaat ja triisobutüülfosfaat ning ainult kolm tritolüülfosfaati ja kolm triksülüülfosfaati, nimelt orto-, meta- ja paraisomeerid.

2919 90 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2919, teine lõik, punktid 1, 2, 7 ja 8.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad α- ja β-glütserofosforhape ning nende soolad, nt α- ja β-glütserofosfaat ning tris(2-metoksüfenüül)fosfaat (guajakoolfosfaat).

IX. LÄMMASTIKKU SISALDAVATE FUNKTSIONAALRÜHMADEGA ÜHENDID

2921

Funktsionaalse aminorühmaga ühendid

2921 42 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49.

2921 43 00

Toluidiinid ja nende derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49.

2921 44 00

Difenüülamiin ja selle derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49.

2921 45 00

1-naftüülamiin (α-naftüülamiin) ja 2-naftüülamiin (β-naftüülamiin) ning nende derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49.

2921 49 10

Ksülidiinid ja nende derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 2921 49.

2923

Kvaternaarsed ammooniumsoolad ja hüdroksiidid; kindla või muutuva keemilise koostisega letsitiinid jm fosfoaminolipiidid

2923 20 00

Letsitiinid ja muud fosfoaminolipiidid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2923, neljas lõik, punkt 2.

Muud selle alamrubriigi fosfoaminolipiidid on letsitiinide sarnased estrid (fosfatiidid). Siia kuuluvad kefaliin, mille lämmastikku sisaldavaks orgaaniliseks aluseks on kolamiin ja seriin, ning sfingomüeliin, mille lämmastikku sisaldavaks orgaaniliseks aluseks on koliin ja sfingosiin.

2925

Funktsionaalse karboksüimidorühmaga ühendid (sh sahhariin ja selle soolad) ning funktsionaalse imidorühmaga ühendid

2925 11 00

Sahhariin ja selle soolad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2925, punkt A, esimene lõik, alapunkt 1.

X. METALL- JA MITTEMETALLORGAANILISED ÜHENDID, HETEROTSÜKLILISED ÜHENDID, NUKLEIINHAPPED JA NENDE SOOLAD, SULFOONAMIIDID

2930

Väävelorgaanilised ühendid

Selle grupi märkuses 6 määratletud väävelorgaanilised ühendid liigitatakse sellesse alamrubriiki, vaatamata sellele, kas need sisaldavad või ei sisalda muid süsinikuaatomitega vahetult sidestatud mittemetalle või metalle.

2932

Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale hapniku aatomi(te)

2932 29 10 kuni 2932 29 85

Muud laktoonid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2932 29.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2932, esimene lõik, punktid B d–v.

2933

Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te)

2933 11 10 ja 2933 11 90

Fenasoon (antipüriin) ja selle derivaadid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54.

2933 21 00

Hüdantoiin ja selle derivaadid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54.

2933 52 00

Malonüüluurea (barbituurhape) ja selle soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54.

2933 54 00

Muud malonüüluurea (barbituurhappe) derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 2933 21 ja 2933 54.

2933 79 00

Muud laktaamid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2933 79.

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2933, esimene lõik, punktid G 2–7.

XI. PROVITAMIINID, VITAMIINID JA HORMOONID

2936

Looduslikud või sünteetilised provitamiinid ja vitamiinid (k.a naturaalsed kontsentraadid) ning nendest saadud eeskätt vitamiinidena kasutatavad derivaadid; nende ainete segud, k.a lahused mis tahes lahustites

Selle rubriigi tooted võivad olla:

—

stabiliseeritud õlis;

| — | stabiliseeritud kattematerjalidega, nt želatiini, vaha, rasvade, mitmesuguste kummiliikide või mikrokapslite kujul olevate tselluloosiderivaatidega; |
| --- | --- |

—

stabiliseeritud kattematerjalidega, nt želatiini, vaha, rasvade, mitmesuguste kummiliikide või mikrokapslite kujul olevate tselluloosiderivaatidega;

| — | adsorbeeritud ränidioksiidil. |
| --- | --- |

—

adsorbeeritud ränidioksiidil.

Sellesse rubriiki klassifitseerimine ei olene plastifikaatorite või paakumisvastaste vahendite lisamisest.

Ioonivahetusadsorbaadid ei kuulu siiski sellesse rubriiki ja need klassifitseeritakse vastavalt koostisele ja kasutusele.

2936 90 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad vitamiinisegud, k.a lahused mis tahes lahustis.

Vaata ka HS selgitavad märkused, alamrubriik 2936 90.

2937

Hormoonid, prostaglandiinid, tromboksaanid ja leukotrieenid, looduslikud või sünteetilised; nende derivaadid ja struktuurianaloogid, k.a modifitseeritud ahelaga polüpeptiidid, mida kasutatakse eeskätt hormoonidena

Termini „hormoonid” ja termini „mida kasutatakse eeskätt hormoonidena” määratluse kohta vt selle grupi märkus 8.

Sellesse rubriiki kuuluvad ainult need tooted, mis vastavad HS selgitavate märkuste rubriigi 2937 esimese lõigu, I–VI, ja teise lõigu kriteeriumidele.

2937 11 00

Somatotropiin, selle derivaadid ja struktuurianaloogid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt A 1.

2937 12 00

Insuliin ja selle soolad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt A 2.

2937 19 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt A 3–20.

2937 21 00 kuni 2937 29 00

Steroidhormoonid, nende derivaadid ja struktuurianaloogid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt B.

Ainete kohta, mida loetletakse kui kortikosteroide, vt ka HS selgitavad märkused, rubriik 2937, „Steroidide nimekiri, mida kasutatakse peamiselt hormoonidena”.

2937 21 00

Kortisoon, hüdrokortisoon, prednisoon (dehüdrokortisoon) ja prednisoloon (dehüdrohüdrokortisoon)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt B 1, alapunktid a, b, c ja d.

2937 22 00

Kortikosteroidhormoonide halogeenderivaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt B 2.

2937 23 00

Östrogeenid ja progestageenid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt B 3.

Ainete kohta, mida loetletakse kui östrogeene ja progestageene, vt ka HS selgitavad märkused, rubriik 2937, „Steroidide nimekiri, mida kasutatakse peamiselt hormoonidena”.

2937 29 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt B 1, alapunktid e ja f ning punkt B 4.

2937 31 00 ja 2937 39 00

Katehhoolamiinhormoonid, nende derivaadid ja struktuurianaloogid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt C.

2937 40 00

Aminohappederivaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt D.

2937 50 00

Prostaglandiinid, tromboksaanid ja leukotrieenid, nende derivaadid ja struktuurianaloogid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt E.

2937 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toodetest, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toodetena, punkt F.

XII. LOODUSLIKUD JA SÜNTEETILISED TAIMSED GLÜKOSIIDID JA ALKALOIDID, NENDE SOOLAD, EETRID, ESTRID JM DERIVAADID

2938

Glükosiidid (looduslikud või sünteetilised), nende soolad, eetrid, estrid ja muud derivaadid

Selle rubriigi glükosiidid koosnevad suhkruosast ja mittesuhkruosast (aglükoon). Need osad on seotud teineteisega suhkru anomeerse süsinikuaatomi kaudu. Seega rubriiki 2940 kuuluvaid tooteid vaktsiniini ja hamamelitanniini ei käsitleta glükosiididena.

Kõige tavalisemad looduslikult esineval glükosiidid on O-glükosiidid. Looduses esinevad siiski ka N-glükosiidid, S-glükosiidid ja C-glükosiidid, milles suhkru anomeerne süsinik on seotud aglükooniga vastavalt lämmastikuaatomi, väävliaatomi või süsinikuaatomi kaudu (nt sinigriin, aloiin, skopariin).

Alljärgnevad tooted ei kuulu sellesse rubriiki:

| a) | 2934 rubriigi nukleosiidid ja nukleotiidid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 2934, kolmas lõik, punkt D 6); |
| --- | --- |

a)

2934 rubriigi nukleosiidid ja nukleotiidid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 2934, kolmas lõik, punkt D 6);

| b) | rubriigi 2939 alkaloidid (nt tomatiin); |
| --- | --- |

b)

rubriigi 2939 alkaloidid (nt tomatiin);

| c) | rubriigi 2941 antibiootikumid (nt tojokamütsiin); |
| --- | --- |

c)

rubriigi 2941 antibiootikumid (nt tojokamütsiin);

2938 90 10

Digitaalise glükosiidid

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2938 kolmanda lõigu punktis 2 nimetatud ühendite, kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| — | atsetüüldigitoksiin, atsetüüldigoksiin, atsetüülgitoksiin; |
| --- | --- |

—

atsetüüldigitoksiin, atsetüüldigoksiin, atsetüülgitoksiin;

| — | desatsetüüllanatosiid A, B, C ja D; |
| --- | --- |

—

desatsetüüllanatosiid A, B, C ja D;

| — | digifoleiin, diginatiin, diginiin, digipurpuriin, Digitalinum verum ja germanicum; |
| --- | --- |

—

digifoleiin, diginatiin, diginiin, digipurpuriin, Digitalinum verum ja germanicum;

| — | gitaliin, gitaloksiin, gitoniin, gitoksiin, glükoverodoksiin; |
| --- | --- |

—

gitaliin, gitaloksiin, gitoniin, gitoksiin, glükoverodoksiin;

| — | lanafoleiin, lanatosiid A, B, C ja D; |
| --- | --- |

—

lanafoleiin, lanatosiid A, B, C ja D;

| — | trigoniin, verodoksiin. |
| --- | --- |

—

trigoniin, verodoksiin.

2938 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 2938 kolmanda lõigu punktides 4–9 ja kahes viimases lõigus nimetatud ühendid.

2939

Looduslikud või sünteesitud taimsed alkaloidid, nende soolad, eetrid, estrid ja muud derivaadid

2939 69 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad alljärgnevad hariliku tungaltera alkaloidid: ergotaminiin, ergosiin ja ergosiniin; ergokristiin ja ergokristiniin; ergokrüptiin ja ergokrüptiniin; ergokorniin ja ergokorniniin; ergobasiin ja ergobasiniin ning nende derivaadid, nt dihüdroergotamiin, dihüdroergotoksiin, metüülergobasiin.

XIII. MUUD ORGAANILISED ÜHENDID

2941

Antibiootikumid

2941 10 10 kuni 2941 10 90

Penitsilliinid ja nende penitsillaanhappestruktuuriga derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 10.

Mõned näited penitsilliinide kohta: bensüülpenitsilliin-naatrium (fenatsetüülpeniin-naatrium), amüülpenitsilliin (n-karboksüheksenüülpeniin-naatrium), biosünteetilised penitsilliinid ja pikatoimelised penitsilliinid, nt prokaiin-penitsilliin ja bensatiin-dipenitsilliin.

2941 20 30 ja 2941 20 80

Streptomütsiinid ja nende derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 20.

Lisaks streptomütsiinile kuuluvad nendesse alamrubriikidesse mannosidostreptomütsiin ja kõigi nende toodete soolad, nt nende sulfaadid ja pantotenaadid.

2941 30 00

Tetratsükliinid ja nende derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 30.

Sellesse alamrubriiki kuulub oksütetratsükliin ja tetratsükliinhüdrokloriid.

2941 40 00

Klooramfenikool ja selle derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 40.

2941 50 00

Erütromütsiin ja selle derivaadid; nende soolad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 50.

Erütromütsiini soolad on muuhulgas hüdrokloriid, sulfaat, tsitraat, palmitaat, stearaat ja glükoheptonaat; happekloriididega annab ta vastavad estrid ning happeanhüdriididega moodustab monoestreid nagu glutaraat, maleaat ja ftalaat.

GRUPP 30

FARMAATSIATOOTED

Üldist

Sellesse gruppi klassifitseerimisel ei ole määrav toote kirjeldus ravimina Euroopa Ühenduse õigusaktides (peale kombineeritud nomenklatuuri klassifikatsiooniga spetsiaalselt seotute) või liikmesriikide riigisisestes õigusaktides või mis tahes farmakopöas.

| Lisamärkus 1 | 1. | Taimsed ravimpreparaadid on preparaadid, mis põhinevad ühel või mitmel toimeainel, mis on valmistatud taimest või selle osadest kuivatamise, purustamise, ekstraheerimise või rafineerimise abil.
  Toimeaine on keemiliselt määratletud aine, keemiliselt määratletud ainerühm (nt alkaloidid, polüfenoolid, antotsüaniinid) või taimeekstrakt. Neil toimeainetel peavad olema raviomadused teatavate tõbede, haiguste või nende sümptomite ärahoidmiseks või ravimiseks. |
| --- | --- | --- |

Lisamärkus 1

1.

Taimsed ravimpreparaadid on preparaadid, mis põhinevad ühel või mitmel toimeainel, mis on valmistatud taimest või selle osadest kuivatamise, purustamise, ekstraheerimise või rafineerimise abil.

Toimeaine on keemiliselt määratletud aine, keemiliselt määratletud ainerühm (nt alkaloidid, polüfenoolid, antotsüaniinid) või taimeekstrakt. Neil toimeainetel peavad olema raviomadused teatavate tõbede, haiguste või nende sümptomite ärahoidmiseks või ravimiseks.

| 2. | Homöopaatilised ravimpreparaadid valmistatakse toodetest, ainetest või ühenditest, mida nimetatakse homöopaatilisteks lähteaineteks (ematinktuurid). Nende lahjendusmäär peab olema näidatud (nt D6). |
| --- | --- |

2.

Homöopaatilised ravimpreparaadid valmistatakse toodetest, ainetest või ühenditest, mida nimetatakse homöopaatilisteks lähteaineteks (ematinktuurid). Nende lahjendusmäär peab olema näidatud (nt D6).

| 3. | Vitamiinid ja mineraalained on preparaadid, mis põhinevad rubriigi 2936 vitamiinidel, mineraalainetel, sealhulgas mikroelemendid, ja nende segudel. Neid kasutatakse teatavate tõbede, haiguste või nende sümptomite ravimiseks või ärahoidmiseks. Sellised preparaadid sisaldavad palju suuremas koguses vitamiine ja mineraalaineid, tavaliselt vähemalt kolm korda rohkem kui soovitatud päevaannus (RDA).
  Teatavate vitamiinide ja mineraalainete soovitatud päevaannuse (RDA) kohta vaata nt tabelit nõukogu direktiivi nr 90/496/EMÜ lisas toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40), mis on toodud allpool:

  Rubriiki 3004 ei kuulu muu hulgas toidulisandid ega dieetpreparaadid (vt ka selle grupi märkus 1 a). |
| --- | --- |

3.

Vitamiinid ja mineraalained on preparaadid, mis põhinevad rubriigi 2936 vitamiinidel, mineraalainetel, sealhulgas mikroelemendid, ja nende segudel. Neid kasutatakse teatavate tõbede, haiguste või nende sümptomite ravimiseks või ärahoidmiseks. Sellised preparaadid sisaldavad palju suuremas koguses vitamiine ja mineraalaineid, tavaliselt vähemalt kolm korda rohkem kui soovitatud päevaannus (RDA).

Teatavate vitamiinide ja mineraalainete soovitatud päevaannuse (RDA) kohta vaata nt tabelit nõukogu direktiivi nr 90/496/EMÜ lisas toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40), mis on toodud allpool:

Rubriiki 3004 ei kuulu muu hulgas toidulisandid ega dieetpreparaadid (vt ka selle grupi märkus 1 a).

| 3001 | Organoteraapias kasutatavad kuivatatud näärmed ja muud organid (pulbrina või pulbristamata); organoteraapias kasutatavad näärmete, muude organite ja nende nõrede ekstraktid; ravis ja profülaktikas kasutatavad mujal nimetamata inim- või loomorganismist pärinevad ained |
| --- | --- |
| 3001 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub sisemine tegur (sea maolukuti limaskestast saadud kuivatatud puhastatud ekstraktid). |
| 3001 90 20 kuni 3001 90 98 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3001 punktis A nimetatud näärmete ja muude organite kuuluvad nendesse alamrubriikidesse hüpofüüs, neerupealised ja kilpnääre. |
| 3001 90 91 | Hepariin ja selle soolad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3001, punkt C. |
| 3002 | Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid ja muud verefraktsioonid ning modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted |
| 3002 10 10 | Antiseerumid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3002 punkti C 1 esimeses lõigus kirjeldatud tooted.
  Siia ei kuulu seerumid, mida kasutatakse reaktiividena veregruppide ja verefaktorite määramiseks (rubriik 3006), ega tavalised seerumid (alamrubriik 3002 10 95 või 3002 10 99). |
| 3002 10 91 | Hemoglobiin, vere globuliinid ja seerumglobuliinid

  Sellesse alamrubriiki kuulub normaalne inimese immunoglobuliin. |
| 3002 10 95 ja 3002 10 99 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tavalised seerumid, plasma, fibrinogeen, fibriin ja verealbumiin, kui see on valmistatud kasutamiseks ravi või profülaktika eesmärkidel (nt saadud inimese vereplasma fraktsioneerimisel).
  Verealbumiin, mis ei ole valmistatud kasutamiseks ravi või profülaktika eesmärkidel, ei kuulu seetõttu siia (selle grupi märkus 1 g) (rubriik 3502). |
| 3002 20 00 | Inimmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid

  Termini „vaktsiinid” tõlgendamiseks vt HS selgitavad märkused, rubriik 3002, punkt D 1. |
| 3002 30 00 | Veterinaarmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3002 20 00. |
| 3002 90 50 | Mikroorganismide kultuurid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3002, punkt D 3. |
| 3002 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad toksiinid ja „sümbiootilised parasiidid” – eeldades, et need on „samalaadsed tooted” – mida kasutatakse teatavate haiguste, nagu nt Plasmodium (malaariaparasiit) ja Trypanosoma cruzi ravis. |
| 3003 | Ravis või profülaktikas kasutatavad kahest või enamast komponendist kokkusegatud ravimid (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 ravimid), kindlatesse doosidesse jaotamata ja jaemüügiks pakendamata |
| 3003 10 00 | Sisaldavad penitsilliine, nende penitsillaanhappestruktuuriga derivaate, streptomütsiine või nende derivaate

  Sellesse rubriiki kuuluvad ka penitsilliini ja streptomütsiini ühendid. |
| 3004 | Ravis või profülaktikas kasutatavad komponentidest kokkusegatud või ühekomponendised ravimid, väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid) või jaemüügipakendis (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 tooted)

  Vaata selle grupi lisamärkus 1.
  Erinevalt eelmisest rubriigist, kuuluvad sellese rubriiki „segamata tooted”. Termini „segamata tooted” tõlgendamiseks vt selle grupi märkus 3 a ja HS selgitavad märkused, rubriik 3004, neljas ja viies lõik.
  Terminid „väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid)” ja „jaemüügipakendis, kasutamiseks ravis või profülaktilistel eesmärkidel” on määratletud HS selgitavate märkuste rubriigi 3004 esimeses ja teises lõigus.
  Siia kuuluvad ravimid, mis on pakendatud pikaajaliseks raviks või haiglate ja samalaadsete asutuste jaoks. Sellisel juhul sisaldab pakend toodet suuremal hulgal ja tavaliselt märgitakse pakendile, et see on mõeldud pikaajaliseks raviks või haigla jaoks.
  Ampullidesse või pudelitesse pakitud ravimid, mis sisaldavad nt antibiootikume, hormoone või lüofiliseeritud tooteid, klassifitseeritakse sellesse rubriiki, ehkki neile tuleb enne manustamist lisada pürogeenivaba vett või muud lahjendit. |
| 3004 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainuüksi tooted väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid), aga ei kuulu jaemüügipakendis tooted. |
| 3004 31 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3004 32 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3004 39 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3004 40 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3004 50 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3004 90 91 ja 3004 90 99 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90. |
| 3005 | Vatt, marli, sidumismaterjalid jms tooted (näiteks haavasidemed, kleepplaastrid, mähised), ravimitega immutatud või kaetud või jaemüügivormis või -pakendis, mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias |
| 3005 10 00 | Kleepplaastrid jm adhesiivkihiga tooted

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedelplaastrid (alamrubriik 3005 90 99). |
| 3006 | Käesoleva grupi märkuses 4 loetletud farmaatsiatooted |
| 3006 10 10 kuni 3006 10 90 | Steriilne kirurgiline kätgut jms steriilsed õmblusmaterjalid (sh kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed imenduvad niidid) ja steriilsed koeadhesiivsed haavasulgemisvahendid; steriilne laminaaria ja laminaariatampoonid; kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed imenduvad veretõkestid; kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed käsnad, imenduvad

  Nende alamrubriikide termineid tuleb tõlgendada täpselt. Sellest järgneb, et steriilsed haavaklambrid ei kuulu siia (rubriik 9018). |

3001

Organoteraapias kasutatavad kuivatatud näärmed ja muud organid (pulbrina või pulbristamata); organoteraapias kasutatavad näärmete, muude organite ja nende nõrede ekstraktid; ravis ja profülaktikas kasutatavad mujal nimetamata inim- või loomorganismist pärinevad ained

3001 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub sisemine tegur (sea maolukuti limaskestast saadud kuivatatud puhastatud ekstraktid).

3001 90 20 kuni 3001 90 98

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3001 punktis A nimetatud näärmete ja muude organite kuuluvad nendesse alamrubriikidesse hüpofüüs, neerupealised ja kilpnääre.

3001 90 91

Hepariin ja selle soolad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3001, punkt C.

3002

Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid ja muud verefraktsioonid ning modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted

3002 10 10

Antiseerumid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3002 punkti C 1 esimeses lõigus kirjeldatud tooted.

Siia ei kuulu seerumid, mida kasutatakse reaktiividena veregruppide ja verefaktorite määramiseks (rubriik 3006), ega tavalised seerumid (alamrubriik 3002 10 95 või 3002 10 99).

3002 10 91

Hemoglobiin, vere globuliinid ja seerumglobuliinid

Sellesse alamrubriiki kuulub normaalne inimese immunoglobuliin.

3002 10 95 ja 3002 10 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tavalised seerumid, plasma, fibrinogeen, fibriin ja verealbumiin, kui see on valmistatud kasutamiseks ravi või profülaktika eesmärkidel (nt saadud inimese vereplasma fraktsioneerimisel).

Verealbumiin, mis ei ole valmistatud kasutamiseks ravi või profülaktika eesmärkidel, ei kuulu seetõttu siia (selle grupi märkus 1 g) (rubriik 3502).

3002 20 00

Inimmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid

Termini „vaktsiinid” tõlgendamiseks vt HS selgitavad märkused, rubriik 3002, punkt D 1.

3002 30 00

Veterinaarmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3002 20 00.

3002 90 50

Mikroorganismide kultuurid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3002, punkt D 3.

3002 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad toksiinid ja „sümbiootilised parasiidid” – eeldades, et need on „samalaadsed tooted” – mida kasutatakse teatavate haiguste, nagu nt Plasmodium (malaariaparasiit) ja Trypanosoma cruzi ravis.

3003

Ravis või profülaktikas kasutatavad kahest või enamast komponendist kokkusegatud ravimid (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 ravimid), kindlatesse doosidesse jaotamata ja jaemüügiks pakendamata

3003 10 00

Sisaldavad penitsilliine, nende penitsillaanhappestruktuuriga derivaate, streptomütsiine või nende derivaate

Sellesse rubriiki kuuluvad ka penitsilliini ja streptomütsiini ühendid.

3004

Ravis või profülaktikas kasutatavad komponentidest kokkusegatud või ühekomponendised ravimid, väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid) või jaemüügipakendis (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 tooted)

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

Erinevalt eelmisest rubriigist, kuuluvad sellese rubriiki „segamata tooted”. Termini „segamata tooted” tõlgendamiseks vt selle grupi märkus 3 a ja HS selgitavad märkused, rubriik 3004, neljas ja viies lõik.

Terminid „väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid)” ja „jaemüügipakendis, kasutamiseks ravis või profülaktilistel eesmärkidel” on määratletud HS selgitavate märkuste rubriigi 3004 esimeses ja teises lõigus.

Siia kuuluvad ravimid, mis on pakendatud pikaajaliseks raviks või haiglate ja samalaadsete asutuste jaoks. Sellisel juhul sisaldab pakend toodet suuremal hulgal ja tavaliselt märgitakse pakendile, et see on mõeldud pikaajaliseks raviks või haigla jaoks.

Ampullidesse või pudelitesse pakitud ravimid, mis sisaldavad nt antibiootikume, hormoone või lüofiliseeritud tooteid, klassifitseeritakse sellesse rubriiki, ehkki neile tuleb enne manustamist lisada pürogeenivaba vett või muud lahjendit.

3004 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainuüksi tooted väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid), aga ei kuulu jaemüügipakendis tooted.

3004 31 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3004 32 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3004 39 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3004 40 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3004 50 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3004 90 91 ja 3004 90 99

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3004 20 90.

3005

Vatt, marli, sidumismaterjalid jms tooted (näiteks haavasidemed, kleepplaastrid, mähised), ravimitega immutatud või kaetud või jaemüügivormis või -pakendis, mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias

3005 10 00

Kleepplaastrid jm adhesiivkihiga tooted

Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedelplaastrid (alamrubriik 3005 90 99).

3006

Käesoleva grupi märkuses 4 loetletud farmaatsiatooted

3006 10 10 kuni 3006 10 90

Steriilne kirurgiline kätgut jms steriilsed õmblusmaterjalid (sh kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed imenduvad niidid) ja steriilsed koeadhesiivsed haavasulgemisvahendid; steriilne laminaaria ja laminaariatampoonid; kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed imenduvad veretõkestid; kirurgias või stomatoloogias kasutatavad steriilsed käsnad, imenduvad

Nende alamrubriikide termineid tuleb tõlgendada täpselt. Sellest järgneb, et steriilsed haavaklambrid ei kuulu siia (rubriik 9018).

GRUPP 31

VÄETISED

| 3103 | Mineraalsed ja keemilised fosforväetised |
| --- | --- |
| 3103 10 10 ja 3103 10 90 | Superfosfaadid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3103, punkt A 1. |
| 3105 | Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toiteelementidest: lämmastik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg

  Selles rubriigis kasutatud termini „muud väetised” määratluse kohta vt selle grupi märkus 6. |
| 3105 10 00 | Käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg

  Termin „vms kujul” kehtib kaupade kohta, mis on väljamõõdetud kogustena. Seega tööstuslikul kujul (nt graanulitena) olevaid väetisi ei käsitleta kui „vms kujul”. |
| 3105 20 10 ja 3105 20 90 | Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi

  Termin „mis sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi” tähendab, et kõnesolevaid aineid on piisavas koguses, et need tegelikult toimivad väetavate ainetena ega ole ainult lisandid.
  Lämmastik võib olla nitraatide, ammooniumsoolade, karbamiidi (uurea), kaltsiumtsüanamiidi või muude orgaaniliste ühendite kujul.
  Fosfor on tavaliselt enam või vähem lahustuvate fosfaatide või mõnikord orgaanilisel kujul.
  Kaalium on soolade (karbonaat, kloriid, sulfaat, nitraat jne) kujul.
  Kaubanduses väljendatakse lämmastiku-, fosfori- ja kaaliumisisaldust järgmiselt: N, P2O5 ja K2O.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktides B ja C nimetatud väetised, kui need sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi. Mõnikord nimetatakse neid „NPK-väetisteks”.
  Ammooniumi ja kaaliumi kaksikfosfaadid, mis on keemiliselt määratletud ühendid, ei kuulu nendesse alamrubriikidesse (alamrubriik 2842 90 80). |
| 3105 51 00 ja 3105 59 00 | Muud mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja fosforit

  Termini „mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja fosforit” tõlgendamise kohta kehtivad, vastavate muudatustega, alamrubriikide 3105 20 10 ja 3105 20 90 selgitavad märkused. |
| 3105 51 00 | Sisaldavad nitraate ja fosfaate

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad väetised, mis sisaldavad nii nitraate, kui ka mis tahes katiooniga fosfaate, sealhulgas ammoonium, kuid v.a kaalium.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvatest väetistest on näitena toodud HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktis B 2 kirjeldatud, kuid ilma kaalisoolade lisamiseta saadud toode. |
| 3105 59 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | mis tahes katiooni (v.a kaalium) fosfaate sisaldavate mineraalsoolade ja muude kui nitraatide ammooniumsoolade segud; |

3103

Mineraalsed ja keemilised fosforväetised

3103 10 10 ja 3103 10 90

Superfosfaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3103, punkt A 1.

3105

Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toiteelementidest: lämmastik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg

Selles rubriigis kasutatud termini „muud väetised” määratluse kohta vt selle grupi märkus 6.

3105 10 00

Käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg

Termin „vms kujul” kehtib kaupade kohta, mis on väljamõõdetud kogustena. Seega tööstuslikul kujul (nt graanulitena) olevaid väetisi ei käsitleta kui „vms kujul”.

3105 20 10 ja 3105 20 90

Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi

Termin „mis sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi” tähendab, et kõnesolevaid aineid on piisavas koguses, et need tegelikult toimivad väetavate ainetena ega ole ainult lisandid.

Lämmastik võib olla nitraatide, ammooniumsoolade, karbamiidi (uurea), kaltsiumtsüanamiidi või muude orgaaniliste ühendite kujul.

Fosfor on tavaliselt enam või vähem lahustuvate fosfaatide või mõnikord orgaanilisel kujul.

Kaalium on soolade (karbonaat, kloriid, sulfaat, nitraat jne) kujul.

Kaubanduses väljendatakse lämmastiku-, fosfori- ja kaaliumisisaldust järgmiselt: N, P2O5 ja K2O.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktides B ja C nimetatud väetised, kui need sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi. Mõnikord nimetatakse neid „NPK-väetisteks”.

Ammooniumi ja kaaliumi kaksikfosfaadid, mis on keemiliselt määratletud ühendid, ei kuulu nendesse alamrubriikidesse (alamrubriik 2842 90 80).

3105 51 00 ja 3105 59 00

Muud mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja fosforit

Termini „mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja fosforit” tõlgendamise kohta kehtivad, vastavate muudatustega, alamrubriikide 3105 20 10 ja 3105 20 90 selgitavad märkused.

3105 51 00

Sisaldavad nitraate ja fosfaate

Sellesse alamrubriiki kuuluvad väetised, mis sisaldavad nii nitraate, kui ka mis tahes katiooniga fosfaate, sealhulgas ammoonium, kuid v.a kaalium.

Sellesse alamrubriiki kuuluvatest väetistest on näitena toodud HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktis B 2 kirjeldatud, kuid ilma kaalisoolade lisamiseta saadud toode.

3105 59 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

mis tahes katiooni (v.a kaalium) fosfaate sisaldavate mineraalsoolade ja muude kui nitraatide ammooniumsoolade segud;

| 2. | fosfolämmastikväetised, milles lämmastik on muul kujul peale nitraadi või ammoniaagi, s.o kaltsiumtsüanamiidi, karbamiidi (uurea) või muude orgaaniliste ühendite kujul; |
| --- | --- |

2.

fosfolämmastikväetised, milles lämmastik on muul kujul peale nitraadi või ammoniaagi, s.o kaltsiumtsüanamiidi, karbamiidi (uurea) või muude orgaaniliste ühendite kujul;

| 3. | HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktides C 1 ja 3 kirjeldatud fosfolämmastikväetiste liigid. |
| --- | --- |

3.

HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktides C 1 ja 3 kirjeldatud fosfolämmastikväetiste liigid.

3105 60 10 ja 3105 60 90

Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: fosforit ja kaaliumi

Termini „mis sisaldavad kahte toiteelementi: fosforit ja kaaliumi” tõlgendamise kohta kehtivad, vastavate muudatustega, alamrubriikide 3105 20 10 ja 3105 20 90 selgitavad märkused.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad väetised, mis on valmistatud alljärgnevatest segudest:

| — | looduslikud kaltsineeritud fosfaadid ja kaaliumkloriid; |
| --- | --- |

—

looduslikud kaltsineeritud fosfaadid ja kaaliumkloriid;

| — | superfosfaadid ja kaaliumsulfaat. |
| --- | --- |

—

superfosfaadid ja kaaliumsulfaat.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubriigi 2835 24 00 kindla keemilise koostisega kaaliumfosfaadid, isegi kui neid võidakse väetistena kasutada.

3105 90 10 kuni 3105 90 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | kõik väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja kaaliumi. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski kindla keemilise koostisega kaaliumnitraat, isegi kui see on mõeldud väetisena kasutamiseks (alamrubriik 2834 21 00). |
| --- | --- |

1.

kõik väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja kaaliumi. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski kindla keemilise koostisega kaaliumnitraat, isegi kui see on mõeldud väetisena kasutamiseks (alamrubriik 2834 21 00).

| 2. | väetised ühe toiteelemendiga, v.a rubriikidesse 3102–3104 kuuluvad. |
| --- | --- |

2.

väetised ühe toiteelemendiga, v.a rubriikidesse 3102–3104 kuuluvad.

GRUPP 32

PARK- JA VÄRVAINEEKSTRAKTID; TANNIINID JA NENDE DERIVAADID; VÄRVAINED JA PIGMENDID; VÄRVID JA LAKID; KITT JA MUUD MASTIKSID; TINT

| Märkus 4 | Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 39 märkuses 6 a ei kehti kolloidlahuste kohta. |
| --- | --- |

Märkus 4

Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 39 märkuses 6 a ei kehti kolloidlahuste kohta.

| 3201 | Taimse päritoluga parkaineekstraktid; tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid |
| --- | --- |
| 3201 20 00 | Austraalia akaatsia ekstrakt

  Austraalia akaatsia ekstrakti saadakse erinevate akaatsialiikide koorest (eelkõige Acacia decurrens, Acacia pycnantha, Acacia mollissima).
  Katehhu-akaatsia (Acacia catechu) must ekstrakt, klassifitseeritakse alamrubriiki 3203 00 10. |
| 3201 90 20 | Sumahhiekstrakt, soomustammeekstrakt, tammeekstrakt ja kastaniekstrakt

  Valoonid, millest saadakse soomustammeekstrakti, on teatavate tammeliikide (nt Quercus valonea) lüdid. |
| 3201 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse päritoluga parkaineekstraktidena:






  1. | mändide, mangroovipuu-, eukalüpti-, paju- ja kasekoorest saadud ekstraktid; |

3201

Taimse päritoluga parkaineekstraktid; tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid

3201 20 00

Austraalia akaatsia ekstrakt

Austraalia akaatsia ekstrakti saadakse erinevate akaatsialiikide koorest (eelkõige Acacia decurrens, Acacia pycnantha, Acacia mollissima).

Katehhu-akaatsia (Acacia catechu) must ekstrakt, klassifitseeritakse alamrubriiki 3203 00 10.

3201 90 20

Sumahhiekstrakt, soomustammeekstrakt, tammeekstrakt ja kastaniekstrakt

Valoonid, millest saadakse soomustammeekstrakti, on teatavate tammeliikide (nt Quercus valonea) lüdid.

3201 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse päritoluga parkaineekstraktidena:

1.

mändide, mangroovipuu-, eukalüpti-, paju- ja kasekoorest saadud ekstraktid;

| 2. | tizerapuust (Thus pentaphyllum Desf.) ja argentiina astrooniumist (Astronium balansae Engl.) saadud ekstraktid; |
| --- | --- |

2.

tizerapuust (Thus pentaphyllum Desf.) ja argentiina astrooniumist (Astronium balansae Engl.) saadud ekstraktid;

| 3. | mürobalaani ja dividivi viljadest saadud ekstraktid; ning |
| --- | --- |

3.

mürobalaani ja dividivi viljadest saadud ekstraktid; ning

| 4. | gambiirilehtedest saadud ekstraktid. |
| --- | --- |

4.

gambiirilehtedest saadud ekstraktid.

3202

Orgaanilised sünteesparkained; anorgaanilised parkained; parkainepreparaadid, mis sisaldavad või ei sisalda looduslikke parkaineid; ensüümipreparaadid eelparkimiseks

3202 10 00

Orgaanilised sünteesparkained

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3202, I, punkt A.

3202 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3202, I, punktis B ja osas II nimetatud tooted.

3203 00

Kindla või muutuva keemilise koostisega taimsed ja loomsed värvained (k.a värvaineekstraktid, v.a luumust); käesoleva grupi märkuses 3 osutatud valmistised taimsete või loomsete värvainete baasil

3203 00 10

Taimsed värvained ja valmistised nende baasil

Türnpuu teatavatest liikidest saadud ekstrakte kasutatakse peamiselt muuks otstarbeks kui värvained ja seega ei kuulu need käesolevasse alamrubriiki. See kehtib eelkõige Rhamnus cathartica-liigi marjadest saadud ekstraktide kohta, mida kasutatakse raviotstarbel ja seetõttu klassifitseeritakse alamrubriiki 1302 19 80.

Sellesse alamrubriiki kuulub katehhu-akaatsia must (Acacia catechu). Katehhu-akaatsia must on värvaineekstrakt, mida saadakse teatavast akaatsia liigist.

3204

Kindla või muutuva keemilise koostisega orgaanilised sünteesvärvained; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaaniliste sünteesvärvainete baasil saadud valmistised; fluorestsentsvalgenditena või luminofooridena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega)

3204 11 00 kuni 3204 19 00

Käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaanilised sünteesvärvained ja valmistised nende baasil

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | orgaanilised sünteesvärvained, kas kokku segatult või segamata ja kas värvainet mittesisaldavate mineraalainetega lahjendatult või lahjendamata, kuid mis sisaldavad vaid vähesel määral pindaktiivseid aineid või muid värvaine imendumist ja kinnitumist soodustavaid lisandeid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3204, I osa, teine lõik, punktid A ja B); ning |
| --- | --- |

1.

orgaanilised sünteesvärvained, kas kokku segatult või segamata ja kas värvainet mittesisaldavate mineraalainetega lahjendatult või lahjendamata, kuid mis sisaldavad vaid vähesel määral pindaktiivseid aineid või muid värvaine imendumist ja kinnitumist soodustavaid lisandeid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3204, I osa, teine lõik, punktid A ja B); ning

| 2. | selle grupi märkuses 3 osutatud valmistised, s.o HS selgitavate märkuste rubriigi 3204 I osa teise lõigu punktides C–E kirjeldatud tooted. |
| --- | --- |

2.

selle grupi märkuses 3 osutatud valmistised, s.o HS selgitavate märkuste rubriigi 3204 I osa teise lõigu punktides C–E kirjeldatud tooted.

Alamrubriikide 3204 11 00 – 3204 19 00 värvainete klassifitseerimiseks, mis kasutusotstarbe tõttu võivad kuuluda erinevate alamrubriikide kahte või mitmesse kategooriasse, vt HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, üheteistkümnes lõik.

3204 11 00

Dispersioonvärvained ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, teine lõik.

3204 12 00

Eelmetallitatud või eelmetallitamata happelised värvained ja valmistised nende baasil; peitsvärvained ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, kolmas ja neljas lõik.

3204 13 00

Aluselised värvained ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, viies lõik.

3204 14 00

Otsevärvained ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, kuues lõik.

3204 15 00

Küüpvärvained (sh pigmentidena kasutatavad küüpvärvained) ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, seitsmes lõik.

3204 16 00

Aktiivvärvained ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, kaheksas lõik.

3204 17 00

Pigmendid ja valmistised nende baasil

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, üheksas lõik.

3204 19 00

Muud, k.a kahe või enama alamrubriikidesse 3204 11 – 3204 19 kuuluva värvaine segud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 3204 19, kümnes kuni kaheteistkümnes lõik.

3204 20 00

Fluorestsentsvalgenditena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3204, II, punktis 1 kirjeldatud tooted.

3204 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad luminofooridena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 3204, II, punktis 2 ja järgnevas kolmes lõigus.

3206

Muud värvained; käesoleva grupi märkuses 3 nimetatud valmistised (v.a rubriikidesse 3203, 3204 ja 3205 kuuluvad valmistised); luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega)

Vaata selle grupi lisamärkus 5.

Tuumpigmendid, s. o pigmendid, mille üksikud terad koosnevad inertsest materjalist (tavaliselt ränidioksiidist) tuumast, mis tehnilise erimenetluse abil on kaetud anorgaanilise värvaine kihiga, klassifitseeritakse rubriikidesse vastavalt katmiseks kasutatud värvaine järgi.

Seega, näiteks, eelpool nimetatud pigmendiliigid, mille kattekiht koosneb aluselisest pliiränikromaadist, klassifitseeritakse alamrubriiki 3206 20 00; need, mille kattekiht koosneb vaskboraadist või kaltsiumplumbaadist, klassifitseeritakse alamrubriiki 3206 49 80.

3206 11 00 ja 3206 19 00

Pigmendid ja valmistised titaandioksiidi baasil

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 1 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.

Vaata ka HS selgitavad märkused, alamrubriik 3206 19.

3206 20 00

Pigmendid ja valmistised kroomiühendite baasil

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 2 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | molübdeenpunane, mis koosneb pliimolübdaadi, pliikromaadi ja tavaliselt ka pliisulfaadi segukristallidest; |
| --- | --- |

1.

molübdeenpunane, mis koosneb pliimolübdaadi, pliikromaadi ja tavaliselt ka pliisulfaadi segukristallidest;

| 2. | pliisulfaadi, pliikromaadi, baariumkromaadi, tsinkkromaadi või strontsiumkromaadi segukristallid; |
| --- | --- |

2.

pliisulfaadi, pliikromaadi, baariumkromaadi, tsinkkromaadi või strontsiumkromaadi segukristallid;

| 3. | pigmendid raud(II)kromaadi (sideriinkollane), kaaliummaarja ja kaltsiummaarja või kroomoksiidi alusel. |
| --- | --- |

3.

pigmendid raud(II)kromaadi (sideriinkollane), kaaliummaarja ja kaltsiummaarja või kroomoksiidi alusel.

3206 41 00

Ultramariin ja valmistised ultramariini baasil

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 3 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.

3206 42 00

Litopoon ning muud pigmendid ja valmistised tsinksulfiidi baasil

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 4 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.

3206 49 10

Magnetiit

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes peeneksjahvatatud magnetiit.

Peeneksjahvatatud magnetiidiks loetakse sellist magnetiiti, millest vähemalt 95 % läbib sõela avaga 0,045 mm.

3206 49 30

Pigmendid ja valmistised kaadmiumiühendite baasil

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 5 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.

3206 49 80

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3206 punktides A 6–13 nimetatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | mangaansinine, baariummanganaadil ja baariumsulfaadil põhinev pigment. |
| --- | --- |

1.

mangaansinine, baariummanganaadil ja baariumsulfaadil põhinev pigment.

| 2. | tehisooker, raudoksiididest tehislikult saadud pigment; ja |
| --- | --- |

2.

tehisooker, raudoksiididest tehislikult saadud pigment; ja

| 3. | nikkeltitanaadil põhinev kollane pigment. |
| --- | --- |

3.

nikkeltitanaadil põhinev kollane pigment.

Peeneksjahvatatud maakidest saadud pigmentide suhtes tuleb terminit „peeneksjahvatatud” tõlgendada samamoodi kui alamrubriigi 3206 49 10 magnetiidi suhtes.

3206 50 00

Luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkt B.

3207

Valmis pigmendid, hägustid ja värvid, klaasjad emailid ja glasuurid, angoobid (savilobri), vedelad läikelakid ning muud keraamika-, emaili- ja klaasitööstuses kasutatavad ained; klaasfritt ning klaasipulber, -graanulid ja -helbed

3207 10 00

Valmis pigmendid, hägustid, värvid jms valmistised

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3207 esimese lõigu punktis 1 kirjeldatud tooted.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | koobaltaluminaadi nime all tuntud pigment, mis on alumiiniumoksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetriline segu; |
| --- | --- |

1.

koobaltaluminaadi nime all tuntud pigment, mis on alumiiniumoksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetriline segu;

| 2. | koobaltsilikaadi nime all tuntud pigment, mis on ränidioksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetriline segu; |
| --- | --- |

2.

koobaltsilikaadi nime all tuntud pigment, mis on ränidioksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetriline segu;

| 3. | kroomoksiidi ja koobaltoksiidi segud; |
| --- | --- |

3.

kroomoksiidi ja koobaltoksiidi segud;

| 4. | raudoksiidi, kroomoksiidi ja tsinkoksiidi segud; |
| --- | --- |

4.

raudoksiidi, kroomoksiidi ja tsinkoksiidi segud;

| 5. | plii- ja raudantimonaatide segud; |
| --- | --- |

5.

plii- ja raudantimonaatide segud;

| 6. | vanaadiumkollane, mis koosneb tsirkooniumoksiidist ja vähesest hulgast vanaadiumpentaoksiidist; |
| --- | --- |

6.

vanaadiumkollane, mis koosneb tsirkooniumoksiidist ja vähesest hulgast vanaadiumpentaoksiidist;

| 7. | vanaadiumsinine, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja väheses koguses vanaadiumtrioksiidist; |
| --- | --- |

7.

vanaadiumsinine, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja väheses koguses vanaadiumtrioksiidist;

| 8. | praseodüümkollane, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja praseodüümoksiidist; |
| --- | --- |

8.

praseodüümkollane, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja praseodüümoksiidist;

| 9. | rauamennik, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja raud(III)oksiidist; |
| --- | --- |

9.

rauamennik, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja raud(III)oksiidist;

| 10. | tinaoksiidil, tsirkooniumoksiidil, tsirkooniumsilikaadil jne, põhinevad valmistatud hägustid. |
| --- | --- |

10.

tinaoksiidil, tsirkooniumoksiidil, tsirkooniumsilikaadil jne, põhinevad valmistatud hägustid.

3207 20 10

Angoobid (savilobri)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3207, esimene lõik, punkt 3.

3207 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad põhiliselt klaasistuvad segud. Need on tavaliselt tooted pulbrite, graanulite või helveste kujul, mis kuumutamisel klaasistuvad ja annavad keraamika- või metalltoodetele sileda homogeense pinna. See pind võib olla läikiv või tuhm, värviline või valge, läbipaistev või läbipaistmatu.

Need tooted võivad koosneda:

| 1. | alamrubriigi 3207 40 80 klaasfriti ja muude materjalide nagu ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, pigmentide jne, pulbristatud segudest; |
| --- | --- |

1.

alamrubriigi 3207 40 80 klaasfriti ja muude materjalide nagu ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, pigmentide jne, pulbristatud segudest;

| 2. | ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, kaltsiumkarbonaadi, magneesiumkarbonaadi jne pulbristatud segudest; (st vees lahustumatutest klaasfriti komponentidest) ja, vajaduse korral, pigmentidest.
  Need kaks klaasistuvat segu annavad läbipaistva, kas värvilise või värvitu, pealiskihi; |
| --- | --- |

2.

ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, kaltsiumkarbonaadi, magneesiumkarbonaadi jne pulbristatud segudest; (st vees lahustumatutest klaasfriti komponentidest) ja, vajaduse korral, pigmentidest.

Need kaks klaasistuvat segu annavad läbipaistva, kas värvilise või värvitu, pealiskihi;

| 3. | eelpool punktides 1 ja 2 nimetatud toodetest, millele on lisatud hägusteid. Sellisel viisil saadud läbipaistmatud pealiskihid on kas valged või värvilised; |
| --- | --- |

3.

eelpool punktides 1 ja 2 nimetatud toodetest, millele on lisatud hägusteid. Sellisel viisil saadud läbipaistmatud pealiskihid on kas valged või värvilised;

| 4. | pulbrite, graanulite või helvestena olevatest klaasfrittidest – moodustatud ja saadud alamrubriikide 3207 40 10 – 3207 40 80 selgitavates märkustes osutatud viisil – kuid mis sisaldavad lisaks ka värvipigmente või hägusteid ja mõnikord oksiide, hõlbustamaks pealiskihi kinnitumist metallpindadele. |
| --- | --- |

4.

pulbrite, graanulite või helvestena olevatest klaasfrittidest – moodustatud ja saadud alamrubriikide 3207 40 10 – 3207 40 80 selgitavates märkustes osutatud viisil – kuid mis sisaldavad lisaks ka värvipigmente või hägusteid ja mõnikord oksiide, hõlbustamaks pealiskihi kinnitumist metallpindadele.

Selle alamrubriigi toodete valmistamiseks kasutatavad värvipigmendid on koobalti, nikli, vase, raua, mangaani, uraani ning kroomi oksiidid ja soolad.

Hägustiteks võib lisada tinaoksiidi, tsirkooniumoksiidi ning tsirkooniumsilikaati, titaanoksiidi ja arseen(III)oksiidi.

Võidakse lisada nikkel- ja koobaltoksiidi, hõlbustamaks pealiskihi kleepumist metallpindadele.

3207 30 00

Vedelad läikelakid jms valmistised

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3207 esimese lõigu punktis 4 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse rubriiki kolloodiumis või terpineoolis pihustatud valmistised hõbeda baasil, mida kasutatakse vilgu või klaasi katmiseks elektri- ja keraamikatööstuses.

3207 40 10 kuni 3207 40 80

Klaasfritt ning klaasipulber, -graanulid ja -helbed

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | klaasfritt, s.o toode, mis on saadud klaasi algkomponentide kokkusulamise tulemusena tekkinud vedela massi või pasta kiirel jahutamisel vees. Need komponendid on, näiteks, ränidioksiid, naatriumkarbonaat, magneesiumkarbonaat, baariumkarbonaat, kaaliumkarbonaat, kaltsiumkarbonaat, naatriumsulfaat, kaaliumsulfaat, naatriumnitraat, kaaliumnitraat, pliioksiidid (pliisilu ja pliimennik), kaoliin, päevakivi, booraks ja boorhape.
  Nende alamrubriikide klaasfritti kasutatakse peamiselt klaasistuvate segude valmistamiseks. Seda saab eristada alamrubriikide 3207 20 10 ja 3207 20 90 klaasfrittidest sellega, et ta ei sisalda pigmente, hägusteid ega metallpindadele pealiskihi kinnitumist hõlbustavaid oksiide, ning ei anna kuumusega klaasistumisel ühtlaselt värvilist või läbipaistmatut pinda, vaid rohkem või vähem läbipaistva pinna; |
| --- | --- |

1.

klaasfritt, s.o toode, mis on saadud klaasi algkomponentide kokkusulamise tulemusena tekkinud vedela massi või pasta kiirel jahutamisel vees. Need komponendid on, näiteks, ränidioksiid, naatriumkarbonaat, magneesiumkarbonaat, baariumkarbonaat, kaaliumkarbonaat, kaltsiumkarbonaat, naatriumsulfaat, kaaliumsulfaat, naatriumnitraat, kaaliumnitraat, pliioksiidid (pliisilu ja pliimennik), kaoliin, päevakivi, booraks ja boorhape.

Nende alamrubriikide klaasfritti kasutatakse peamiselt klaasistuvate segude valmistamiseks. Seda saab eristada alamrubriikide 3207 20 10 ja 3207 20 90 klaasfrittidest sellega, et ta ei sisalda pigmente, hägusteid ega metallpindadele pealiskihi kinnitumist hõlbustavaid oksiide, ning ei anna kuumusega klaasistumisel ühtlaselt värvilist või läbipaistmatut pinda, vaid rohkem või vähem läbipaistva pinna;

| 2. | klaasipulber ja -helbed, mis on saadud purunenud klaastoodete ja klaasimurru purustamisel ja jahvatamisel. Neid tooteid ning eelpool punktis 1 nimetatud teatavaid klaasfritiliike kasutatakse liivapaberite ja -riiete valmistamisel, aglomeeritakse ketasteks, plaatideks, torudeks jne, ning muukujulisteks laboratooriumitarvikuteks; |
| --- | --- |

2.

klaasipulber ja -helbed, mis on saadud purunenud klaastoodete ja klaasimurru purustamisel ja jahvatamisel. Neid tooteid ning eelpool punktis 1 nimetatud teatavaid klaasfritiliike kasutatakse liivapaberite ja -riiete valmistamisel, aglomeeritakse ketasteks, plaatideks, torudeks jne, ning muukujulisteks laboratooriumitarvikuteks;

| 3. | „emailklaas” pulbrina, graanulitena jne, mis on klaasesemete kaunistamiseks kasutatav eriklaas. Tavaliselt sulab see 540–600 °C juures läbipaistvaks, tavaliselt värviliseks massiks. „Emailklaas” tükkidena klassifitseeritakse rubriiki 7001 00, varraste, lattide või torude kujul alamrubriiki 7002 20 90 või 7002 39 00; |
| --- | --- |

3.

„emailklaas” pulbrina, graanulitena jne, mis on klaasesemete kaunistamiseks kasutatav eriklaas. Tavaliselt sulab see 540–600 °C juures läbipaistvaks, tavaliselt värviliseks massiks. „Emailklaas” tükkidena klassifitseeritakse rubriiki 7001 00, varraste, lattide või torude kujul alamrubriiki 7002 20 90 või 7002 39 00;

| 4. | klaas helvestena, kas värvitud või hõbetatud, mida kasutatakse dekoreerimiseks ja mida saadakse väikeste puhutud kerakujuliste klaasimullide purustamisel; |
| --- | --- |

4.

klaas helvestena, kas värvitud või hõbetatud, mida kasutatakse dekoreerimiseks ja mida saadakse väikeste puhutud kerakujuliste klaasimullide purustamisel;

| 5. | vitriit, tuntud ka vahtklaasina, pulbri või graanulitena, mis saadakse, olenevalt sisalduvatest lisanditest, valgest, hallist või mustast käsnjast massist ja mida kasutatakse peamiselt elektriisolaatorite valmistamisel (nt elektripirnide soklid). |
| --- | --- |

5.

vitriit, tuntud ka vahtklaasina, pulbri või graanulitena, mis saadakse, olenevalt sisalduvatest lisanditest, valgest, hallist või mustast käsnjast massist ja mida kasutatakse peamiselt elektriisolaatorite valmistamisel (nt elektripirnide soklid).

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu klaasist mikrokuulikesed kinoekraanide, elektrooniliste näidikute jne, pinna katmiseks (alamrubriik 7018 20 00).

3212

Mittevesikeskkonnas dispergeeritud vedelad või pastataolised värvide (sh emailide) valmistamisel kasutatavad pigmendid (sh metallipulbrid ja -helbed); trükifoolium; värvained jaemüügivormis või -pakendis

3212 10 10 ja 3212 10 90

Trükifoolium

Vaata selle grupi märkus 6 ja HS selgitavad märkused, rubriik 3212, punkt B.

3212 90 31 ja 3212 90 38

Mittevesikeskkonnas dispergeeritud vedelad või pastataolised pigmendid kasutamiseks värvide (sh emailide) valmistamisel

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3212, punkt A.

Metallipulbrite ja -helveste hulka kuuluvad:

| 1. | tsingipulber, mis ei segune happeliste sideainetega, kuid on suurepärane korrosioonitõrjepigment; |
| --- | --- |

1.

tsingipulber, mis ei segune happeliste sideainetega, kuid on suurepärane korrosioonitõrjepigment;

| 2. | lamellstruktuuriga roostevaba terase ja niklipulbrid, mida kasutatakse teatavates happekindlates korrosioonitõrjevärvides; |
| --- | --- |

2.

lamellstruktuuriga roostevaba terase ja niklipulbrid, mida kasutatakse teatavates happekindlates korrosioonitõrjevärvides;

| 3. | pliipulber, aluselise reaktsiooniga pigment, mida kasutatakse korrosiooniinhibiitorina (vajaduse korral segatud pliimenniku või aluselise pliisulfaadiga) õlivärvides või õlilakkides suurte teraskonstruktsioonide (angaaride konstruktsioonide, sildade, viaduktide jne) kruntimisel; |
| --- | --- |

3.

pliipulber, aluselise reaktsiooniga pigment, mida kasutatakse korrosiooniinhibiitorina (vajaduse korral segatud pliimenniku või aluselise pliisulfaadiga) õlivärvides või õlilakkides suurte teraskonstruktsioonide (angaaride konstruktsioonide, sildade, viaduktide jne) kruntimisel;

| 4. | vase- ja pronksipulbrid, mille lamellosakesed alkoholil, looduslikel või tehisvaikudel põhinevates lakkides libledena helgivad („leaf”), moodustades dekoratiivpinnakatteid. |
| --- | --- |

4.

vase- ja pronksipulbrid, mille lamellosakesed alkoholil, looduslikel või tehisvaikudel põhinevates lakkides libledena helgivad („leaf”), moodustades dekoratiivpinnakatteid.

3212 90 90

Värvained jaemüügivormis või -pakendis

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3212, punkt C.

GRUPP 33

EETERLIKUD ÕLID JA RESINOIDID; PARFÜMEERIA- JA KOSMEETIKATOOTED NING HÜGIEENIVAHENDID

| 3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

  Eeterlike õlide mõned koostisosad nagu terpeensüsivesinikud (nt pineen, kamfeen, limoneen) võivad, oma laadi poolest, õlide lõhna rikkuda ja seetõttu need pigem eemaldatakse õlidest.
  Eeterlikud õlid vabastatakse terpeenidest mitmesugustel meetoditel (vastavalt õlide koostisele), eelkõige fraktsioneerival destillatsioonil vaakumis, fraktsioneeriva kristallisatsiooni kaudu jahutamisega madala temperatuurini, lahustite abil eraldades jne.
  Terminiga „terpeeni(de)st vabastamata” viidatakse eeterlikele õlidele, milles terpeenikomponendid on alles ning eeterlikele õlidele, mis ise ei sisalda terpeene (nt gaulteeriaõli ja sinepiõli). |
| --- | --- |
| 3301 12 10 kuni 3301 19 80 | Tsitrusviljade eeterlikud õlid

  Need õlid saadakse tsitrusviljade koortest. Neil on meeldiv lõhn, mis on samasugune kui nende valmistamiseks kasutataval tsitrusviljal. Apelsiniõieõli ja neroliõli ei loeta tsitrusviljade eeterlikeks õlideks ja need klassifitseeritakse alamrubriiki 3301 29 41 või 3301 29 91. |
| 3301 90 10 | Terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt C. |
| 3301 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt B); |

3301

Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

Eeterlike õlide mõned koostisosad nagu terpeensüsivesinikud (nt pineen, kamfeen, limoneen) võivad, oma laadi poolest, õlide lõhna rikkuda ja seetõttu need pigem eemaldatakse õlidest.

Eeterlikud õlid vabastatakse terpeenidest mitmesugustel meetoditel (vastavalt õlide koostisele), eelkõige fraktsioneerival destillatsioonil vaakumis, fraktsioneeriva kristallisatsiooni kaudu jahutamisega madala temperatuurini, lahustite abil eraldades jne.

Terminiga „terpeeni(de)st vabastamata” viidatakse eeterlikele õlidele, milles terpeenikomponendid on alles ning eeterlikele õlidele, mis ise ei sisalda terpeene (nt gaulteeriaõli ja sinepiõli).

3301 12 10 kuni 3301 19 80

Tsitrusviljade eeterlikud õlid

Need õlid saadakse tsitrusviljade koortest. Neil on meeldiv lõhn, mis on samasugune kui nende valmistamiseks kasutataval tsitrusviljal. Apelsiniõieõli ja neroliõli ei loeta tsitrusviljade eeterlikeks õlideks ja need klassifitseeritakse alamrubriiki 3301 29 41 või 3301 29 91.

3301 90 10

Terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt C.

3301 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt B);

| 2. | eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt D, esimene kuni neljas lõik). |
| --- | --- |

2.

eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt D, esimene kuni neljas lõik).

3305

Juuksehooldusvahendid

3305 90 10

Juukseveed

Juukseveed on vedeliku kujul olevad juuksehooldusvahendid, mis avaldavad mõju juustele või peanahale. Need on tavaliselt vesi- või alkoholilahused.

GRUPP 34

SEEP, ORGAANILISED PINDAKTIIVSED AINED, PESEMISVAHENDID, MÄÄRDEAINED, TEHISVAHAD JA VAHAVALMISTISED, POLEERIMIS- JA PUHASTUSVAHENDID, KÜÜNLAD JMS TOOTED, VOOLIMISPASTAD, STOMATOLOOGILINE VAHA JA HAMBARAVIS KASUTATAVAD KIPSISEGUD

| 3401 | Seep; orgaanilised pindaktiivsed ained ja seebina kasutatavad seepi sisaldavad või mittesisaldavad tooted kangide, pätside, vormitükkide või viguritena; seepi sisaldavad või mittesisaldavad naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised jaemüügipakendis, vedeliku või kreemina; seebi või pindaktiivsete ainega immutatud, kaetud, või pinnatud paber, vatt, vilt ja lausriie |
| --- | --- |
| 3401 11 00 | Tualettseep, sh ravimeid sisaldav tualettseep

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3401, I, seitsmenda lõigu punktis 1 kirjeldatud tooted ja osades II ja IV osundatud tualett- ja pesemisvahendid. |
| 3401 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub seep vedeliku või pastana. |
| 3401 30 00 | Naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, vedeliku või kreemina jaemüügipakendis

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3401, punkt III. |
| 3403 | Määrdeained (k.a lõiketerade määrde- ja jahutusvedelikud, määrdeainete alusel valmistatud keermemäärded, rooste- või korrosioonitõrjevahendid ja vormimäärded) ning õlid või määrdeained tekstiilmaterjalide, naha, karusnaha jm materjalide töötlemiseks, v.a valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid |
| 3403 19 91 | Masinate, mehhanismide ja sõidukite määrded

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3403 esimese lõigu punktis A osundatud valmistised, naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide sisaldusega alla 70 % massist.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu valmistised, mille naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide sisaldus massist on 70 % või rohkem. Kui taolised õlid on valmistise põhikomponendiks, siis klassifitseeritakse need alamrubriikidesse 2710 11 11 – 2710 19 99 ja muudel juhtudel alamrubriiki 3403 19 10. |
| 3403 91 00 kuni 3403 99 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu rubriigi 3403 valmistised, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid. Termin „naftaõlid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlid” tähendab grupi 27 märkuses 2 määratletud tooteid.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:






  1. | määrded, mis koosnevad molübdeendisulfiidist ja polüpropüleenglükoolist ning muud määrded molübdeendisulfiidalusel, kas kontsentreeritult või pulkade, varraste, väikeste plaatide, lehtede vms kujul; |

3401

Seep; orgaanilised pindaktiivsed ained ja seebina kasutatavad seepi sisaldavad või mittesisaldavad tooted kangide, pätside, vormitükkide või viguritena; seepi sisaldavad või mittesisaldavad naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised jaemüügipakendis, vedeliku või kreemina; seebi või pindaktiivsete ainega immutatud, kaetud, või pinnatud paber, vatt, vilt ja lausriie

3401 11 00

Tualettseep, sh ravimeid sisaldav tualettseep

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3401, I, seitsmenda lõigu punktis 1 kirjeldatud tooted ja osades II ja IV osundatud tualett- ja pesemisvahendid.

3401 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub seep vedeliku või pastana.

3401 30 00

Naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, vedeliku või kreemina jaemüügipakendis

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3401, punkt III.

3403

Määrdeained (k.a lõiketerade määrde- ja jahutusvedelikud, määrdeainete alusel valmistatud keermemäärded, rooste- või korrosioonitõrjevahendid ja vormimäärded) ning õlid või määrdeained tekstiilmaterjalide, naha, karusnaha jm materjalide töötlemiseks, v.a valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid

3403 19 91

Masinate, mehhanismide ja sõidukite määrded

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3403 esimese lõigu punktis A osundatud valmistised, naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide sisaldusega alla 70 % massist.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu valmistised, mille naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide sisaldus massist on 70 % või rohkem. Kui taolised õlid on valmistise põhikomponendiks, siis klassifitseeritakse need alamrubriikidesse 2710 11 11 – 2710 19 99 ja muudel juhtudel alamrubriiki 3403 19 10.

3403 91 00 kuni 3403 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu rubriigi 3403 valmistised, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid. Termin „naftaõlid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlid” tähendab grupi 27 märkuses 2 määratletud tooteid.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

1.

määrded, mis koosnevad molübdeendisulfiidist ja polüpropüleenglükoolist ning muud määrded molübdeendisulfiidalusel, kas kontsentreeritult või pulkade, varraste, väikeste plaatide, lehtede vms kujul;

| 2. | polüetüleenvaha ja aminoalkoholseebi vesidispersioonil põhinevad vormivõided; |
| --- | --- |

2.

polüetüleenvaha ja aminoalkoholseebi vesidispersioonil põhinevad vormivõided;

| 3. | määrded naatriumseebi või kaltsiumseebi ja booraksi alusel, mida kasutatakse traaditõmbamisel terastraadi kaitsmiseks ja määrimiseks. |
| --- | --- |

3.

määrded naatriumseebi või kaltsiumseebi ja booraksi alusel, mida kasutatakse traaditõmbamisel terastraadi kaitsmiseks ja määrimiseks.

3403 99 10

Masinate, mehhanismide ja sõidukite määrded

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3403 esimese lõigu punktis A osundatud tooted, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid.

3404

Tehisvaha ja vahavalmistised

3404 90 10

Vahavalmistised, k.a kirjalakid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3404 esimese lõigu punktides B ja C loetletud tooted.

3404 90 80

Muud

Need alamrubriigid hõlmavad keemiliselt modifitseeritud ligniidist vahasid ja HS selgitavate märkuste rubriigi 3404 esimese lõigu punktis A osutatud vahasid.

3405

Jalatsite, mööbli, põranda, sõidukikere, klaasi ja metalli poleervahendid ja kreemid, puhastuspastad ja -pulbrid jms vahendid (k.a nimetatud materjalidega kaetud, pinnatud või immutatud paber, vatt, vilt, lausriie, vahtplast ja vahtkummi), v.a rubriigi 3404 vahad

3405 10 00

Poleervahendid, kreemid jms hooldusvahendid jalatsitele ja nahale

Jalatsite hooldusvahendite valmistamisel kasutatavad esmased materjalid koosnevad tavaliselt loomsetest, taimsetest, mineraal- või tehisvahadest, lenduvatest lahustitest (tärpentiniõli, lakibensiin jne), värvainetest ja mitmesugustest muudest ainetest (alkohol, booraks, tehisõlid, emulgaatorid jne).

Nahale, eelkõige seemisnahast jalatsitele mõeldud värvained ei ole poleervahendid ega kreemid ning kuuluvad alamrubriiki 3212 90 90 (kui need on, nagu tavaliselt, jaemüügivormis või -pakendis). Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka jalatsite valgendusained, mis kuuluvad alamrubriiki 3210 00 90. Jalatsite määrderasvad kuuluvad alamrubriiki 3403 11 00 või 3403 91 00.

3405 20 00

Poleervahendid, kreemid jms hooldusvahendid puitmööblile, põrandatele jm puittoodetele

Puitpindade (põrandad, mööbel, jm puittooted) hooldusvahenditeks mõeldud toodetel on puhastavad omadused ja need jätavad puitpindadele kaitsekelme, mis pärast kuivamist ja mõningatel juhtudel pärast poleerimist teevad nende värvi kirkamaks või annavad neile läikiva pealiskihi. Seda liiki tooted on tavaliselt pakitud plekkpurkidesse, pudelitesse, padjakestesse või aerosoolpakenditesse. Nende toodete valmistamisel kasutatakse samu vahasid, lahusteid, värvaineid ja erilisandeid, mida jalatsite poleervahendite ja kreemide valmistamisel ning peale nende sageli teatavaid aineid alljärgnevast: rasvhapped, taimeõlid (nt palmiõli, linaseemneõli) või mineraalõlid, seebid või pindaktiivsed ained, vaigud (kopaal, kampol e kolofoonium jne), silikoonid, lõhnaained (nt männiokkaessents, rosmariin), insektitsiidid, kuid mitte abrasiivid.

3405 30 00

Poleervahendid jms hooldusvahendid sõidukikeredele, v.a metalli poleervahendid

Sõidukikerede hooldusvahenditeks mõeldud tooted koosnevad tavaliselt silikoone, õlisid, emulgaatoreid ja vajaduse korral pehmeid abrasiive sisaldavatest vahaemulsioonidest või -lahustitest.

3405 40 00

Puhastuspastad ja -pulbrid, muud puhastusvahendid

Vannide, kraanikausside, kahhelkivide jne, puhastuspulbrid koosnevad väga peeneteralistest abrsasiivsegudest (nt pimsskivi, liivakivi) ja pulbristatud puhastusvahenditest (nt aktiivsete anioonidega pindaktiivsed ained, seebipulber, naatriumfosfaat, veevaba naatriumkarbonaat). Need on tavaliselt pakitud purkidesse või pakkidesse. Puhastuspastad on puhastusvahendid, mis on valmistatud pulbrite sidumisel nt vahalahustiga.

3405 90 10

Metalli poleervahendid

Metalli poleervahendid on mõeldud roostetanud, määrdunud või patineerunud metallipindadele pinnatöötlemisega esialgse välimuse andmiseks. Tulemus saadakse lihvimise abil (mehaaniline poleerimine abrasiiviga) ja hapete või leeliste keemilise või puhastava toime kaudu oksiididele, sulfiididele ja muule tuhmumisele.

Metalli poleervahendite valmistamisel kasutatavad esmased materjalid on väga peeneteralised abrasiivid (nt pimsskivi, kriit, diatomiit, treepel, bentoniit, ränidioksiid), happed (nt oksaalhape, oleiinhape, fosforhape, väävelhape), lenduvad lahustid (nt lakibensiin, triklooretüleen, denatureeritud alkohol), leelised (nt ammoniaak, sooda), pindaktiivsed ained nagu sulfoonitud rasvalkoholid, seebid ja mõningatel juhtudel värvained ja sünteetilised lõhnaained.

Metalli poleervahendid esitatakse tollile pulbri, mitmesuguse koostisega pastade, kreemide või emulsioonide ja vedelike kujul. Liigist olenevalt on need kas pudelites, metallkanistrites, metalltuubides, purkides, pakkides või väikeste tükkide, koonuste, varraste jne kujul.

3405 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige:

| 1. | klaasi poleervahendid, mis koosnevad tavaliselt veest, alkoholist, vähesest kogusest ammoniaagist või happest (nt oksaalhape, viinhape) ja pehmest abrasiivist; |
| --- | --- |

1.

klaasi poleervahendid, mis koosnevad tavaliselt veest, alkoholist, vähesest kogusest ammoniaagist või happest (nt oksaalhape, viinhape) ja pehmest abrasiivist;

| 2. | muude materjalide poleerimiseks, viimistlemiseks ja peenlihvimiseks mõeldud tooted. |
| --- | --- |

2.

muude materjalide poleerimiseks, viimistlemiseks ja peenlihvimiseks mõeldud tooted.

GRUPP 35

VALKAINED; MODIFITSEERITUD TÄRKLIS; LIIMID; ENSÜÜMID

| 3501 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid |
| --- | --- |
| 3501 10 10 kuni 3501 10 90 | Kaseiin

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3501 punktis A 1 osundatud kaseiinid. Need kaseiinid – vaatamata sadestusmeetodile nende saamiseks – klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse, kui need sisaldavad vett 15 % massist või alla selle; vastasel juhul klassifitseeritakse need rubriiki 0406.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubriikide 0406 10 20 ja 0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus kirjeldatud cagliata-tüüpi tooted. |
| 3501 10 90 | Muud

  Selle alamrubriigi kaseiine kasutatakse eelkõige dieettoodete (nt küpsised, leib) valmistamisel; neid saab kasutada ka loomatoidu valmistamisel. |
| 3501 90 10 | Kaseiinliimid

  Kaseiinliimid, tuntud ka külmliimidena, on valmistised kasiinist ja kriidist, millele on lisatud vähesel määral muid aineid nagu booraks ja ammooniumkloriid. Need võivad sisaldada ka täiteaineid, nt päevakivi.
  Kuigi lisanditeta kaltsiumkaseinaati saab kasutada ka liimina, klassifitseeritakse see alamrubriiki 3501 90 90. |
| 3501 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3501 punktides A 2 ja A 3 nimetatud kaseinaadid ja muud kaseiini derivaadid.
  Kaseinaadid on peaaegu lõhnata, valged või kollakad pulbrid. |
| 3504 00 00 | Peptoonid ja nende derivaadid; mujal nimetamata valgud ja nende derivaadid; kroomitud või kroomimata naha pulber

  Vaata selle grupi lisamärkus 1.
  Kontsentreeritud piimavalgud saadakse tavaliselt kooritud piimast laktoosi ja mineraalsoolade osalisel eemaldamisel nt ultrafiltrimise abil. Need koosnevad peamiselt kaseiinist ja vadakuvalkudest (laktoglobuliinid, piimaalbumiinid jne), vahekorras umbes 4:1. Nende valgusisaldus saadakse lämmastikusisalduse korrutamisel koefitsiendiga 6,38.
  Kui kontsentreeritud piimavalgu valgusisaldus kuivainele arvestatuna on 85 % või vähem, klassifitseeritakse toode alamrubriiki 0404 90.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubriikide 0406 10 20 ja 0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus kirjeldatud cagliata-tüüpi tooted. |
| 3506 | Mujal nimetamata valmisliimid ja muud valmisadhesiivid; liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg |
| 3506 10 00 | Liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg

  Nende toodete jaemüügipakendite kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 3506, punkt A, esimene lõik.
  Sellesse alamrubriiki kuulub metüültselluloosliim helveste või tükkidena, millest vees lahustatuna saadakse tapeetide liimimiseks sobiv kliister. |
| 3506 99 00 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3506 punktides B 1–3 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki samblikel põhinevad liimid, jahukliistrid ja agar-agaril põhinevad liimid. |
| 3507 | Ensüümid; mujal nimetamata ensüümivalmistised |
| 3507 90 90 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 3507 nimetatud toodete (v.a laap ja selle kontsentraadid, lipoproteiinlipaas ja aspergilluse leelisene proteaas), kuulub sellesse alamrubriiki penitsillinaas, asparginaas ja kallidinogenaas (INN) (kallikreiin). |

3501

Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid

3501 10 10 kuni 3501 10 90

Kaseiin

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3501 punktis A 1 osundatud kaseiinid. Need kaseiinid – vaatamata sadestusmeetodile nende saamiseks – klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse, kui need sisaldavad vett 15 % massist või alla selle; vastasel juhul klassifitseeritakse need rubriiki 0406.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubriikide 0406 10 20 ja 0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus kirjeldatud cagliata-tüüpi tooted.

3501 10 90

Muud

Selle alamrubriigi kaseiine kasutatakse eelkõige dieettoodete (nt küpsised, leib) valmistamisel; neid saab kasutada ka loomatoidu valmistamisel.

3501 90 10

Kaseiinliimid

Kaseiinliimid, tuntud ka külmliimidena, on valmistised kasiinist ja kriidist, millele on lisatud vähesel määral muid aineid nagu booraks ja ammooniumkloriid. Need võivad sisaldada ka täiteaineid, nt päevakivi.

Kuigi lisanditeta kaltsiumkaseinaati saab kasutada ka liimina, klassifitseeritakse see alamrubriiki 3501 90 90.

3501 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3501 punktides A 2 ja A 3 nimetatud kaseinaadid ja muud kaseiini derivaadid.

Kaseinaadid on peaaegu lõhnata, valged või kollakad pulbrid.

3504 00 00

Peptoonid ja nende derivaadid; mujal nimetamata valgud ja nende derivaadid; kroomitud või kroomimata naha pulber

Vaata selle grupi lisamärkus 1.

Kontsentreeritud piimavalgud saadakse tavaliselt kooritud piimast laktoosi ja mineraalsoolade osalisel eemaldamisel nt ultrafiltrimise abil. Need koosnevad peamiselt kaseiinist ja vadakuvalkudest (laktoglobuliinid, piimaalbumiinid jne), vahekorras umbes 4:1. Nende valgusisaldus saadakse lämmastikusisalduse korrutamisel koefitsiendiga 6,38.

Kui kontsentreeritud piimavalgu valgusisaldus kuivainele arvestatuna on 85 % või vähem, klassifitseeritakse toode alamrubriiki 0404 90.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubriikide 0406 10 20 ja 0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus kirjeldatud cagliata-tüüpi tooted.

3506

Mujal nimetamata valmisliimid ja muud valmisadhesiivid; liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg

3506 10 00

Liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg

Nende toodete jaemüügipakendite kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 3506, punkt A, esimene lõik.

Sellesse alamrubriiki kuulub metüültselluloosliim helveste või tükkidena, millest vees lahustatuna saadakse tapeetide liimimiseks sobiv kliister.

3506 99 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3506 punktides B 1–3 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki samblikel põhinevad liimid, jahukliistrid ja agar-agaril põhinevad liimid.

3507

Ensüümid; mujal nimetamata ensüümivalmistised

3507 90 90

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 3507 nimetatud toodete (v.a laap ja selle kontsentraadid, lipoproteiinlipaas ja aspergilluse leelisene proteaas), kuulub sellesse alamrubriiki penitsillinaas, asparginaas ja kallidinogenaas (INN) (kallikreiin).

GRUPP 36

LÕHKEAINED; PÜROTEHNILISED TOOTED; TULETIKUD; PÜROFOORSED SULAMID; TEATAVAD KERGSÜTTIVAD VALMISTISED

| 3603 00 | Süütenöörid; detonaatornöörid; löök- ja detonaatorkapslid; sütikud; elektrilised detonaatorid |
| --- | --- |
| 3603 00 10 | Süütenöörid; detonaatornöörid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes HS selgitavate märkuste rubriigi 3603 teise lõigu punktis A kirjeldatud tooted. |
| 3604 | Ilutulestikutooted ja signaalraketid, raketid sademete reguleerimiseks, udusignaalid jm pürotehnilised tooted |
| 3604 10 00 | Ilutulestikutooted

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3604, esimene lõik, punkt 1, alapunkt a. |
| 3604 90 00 | Muud

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3604 esimese lõigu punktides 1 b ja 2 ning teises lõigus osutatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki süüteribad („amorces”), mida kasutatakse kaevurilampidena tuntud ohutuslampides ja mis on mõeldud kaevanduskäikudes kaevandusgaasi avastamiseks. Need süüteribad on kitsal riidest lindil laiusega umbes 4 mm ja pikkusega umbes 35 cm. Igal riidest lindil on umbes 30 süüteriba, mis on tavaliselt kokku rullitud. |

3603 00

Süütenöörid; detonaatornöörid; löök- ja detonaatorkapslid; sütikud; elektrilised detonaatorid

3603 00 10

Süütenöörid; detonaatornöörid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes HS selgitavate märkuste rubriigi 3603 teise lõigu punktis A kirjeldatud tooted.

3604

Ilutulestikutooted ja signaalraketid, raketid sademete reguleerimiseks, udusignaalid jm pürotehnilised tooted

3604 10 00

Ilutulestikutooted

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3604, esimene lõik, punkt 1, alapunkt a.

3604 90 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3604 esimese lõigu punktides 1 b ja 2 ning teises lõigus osutatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki süüteribad („amorces”), mida kasutatakse kaevurilampidena tuntud ohutuslampides ja mis on mõeldud kaevanduskäikudes kaevandusgaasi avastamiseks. Need süüteribad on kitsal riidest lindil laiusega umbes 4 mm ja pikkusega umbes 35 cm. Igal riidest lindil on umbes 30 süüteriba, mis on tavaliselt kokku rullitud.

GRUPP 37

FOTO- JA KINOKAUBAD

| 3702 | Valgustamata valgustundlikud fotofilmid rullides, mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiilmaterjalid; valgustamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides |
| --- | --- |
| 3702 32 10 | Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

  Selle alamrubriigi mikrofilm ei erine tavaliselt kinofilmist, kuid seda kasutatakse dokumentide kaadrikaupa reprodutseerimiseks. Seda kasutatakse ka arvutiprogrammide listingute reprodutseerimiseks ja mille puhul mikrofilm identifitseeritakse tähelühendiga COM. Mikrofilmi laius on tavaliselt 8 mm, 16 mm või 35 mm ja pikkus umbes 30 m, 61 m, 122 m või 305 m.
  Filmi fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks kasutatakse trükitööstuses illustratsioonide ja tekstimaterjali (nt fotolitograafia, fotosügavtrükk, fotokromotüpograafia, fotokopeerimine) fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks. |
| 3702 32 31 | Mikrofilm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, esimene lõik. |
| 3702 32 50 | Film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, teine lõik. |
| 3702 91 20 | Film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, teine lõik. |
| 3702 93 10 | Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10. |
| 3702 94 10 | Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10. |
| 3705 | Valgustatud ja ilmutatud fotoplaadid ja -filmid, v.a kinofilmid |
| 3705 90 10 | Mikrofilmid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad fotografeerimismenetluse abil saadud dokumentide (nt äridokumendid, arhiividokumendid, tehnilised joonised ja plaanid) vähendatud kujutised.
  Mikrofilm on kas lamefilm (mikrofišš) või filmirull, mis koosneb mikrokujutiste sarjast. Mikrofiššid liigitatakse sellesse alamrubriiki ka siis, kui need on raamitud.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu fotopaberil, valgustatud ja ilmutatud mikrokoopiad (mikrokaartide, raamatute jne kujul), mis kuuluvad alamrubriiki 4911 91 00. |
| 3706 | Valgustatud ja ilmutatud kinofilmid, heliribaga või heliribata või need, millel on ainult heliriba |
| 3706 10 91 ja 3706 10 99 | Muud

  Helifilmidena kuuluvad nendesse alamrubriikidesse üksnes need, mille pilt ja heli on samal lindil. Kahe lindina helifilmide puhul, esitatuna tollile kas koos või eraldi, klassifitseeritakse kumbki lint temale vastavasse alamrubriiki, s.t filmimaterjal, mis koosneb üksnes heliribast, klassifitseeritakse laiusest olenevalt alamrubriiki 3706 10 10 või alamrubriiki 3706 90 10, kuna aga pildiga filmimaterjalid kuuluvad käesolevatesse alamrubriikidesse või alamrubriikidesse 3706 90 31 – 3706 90 99 (selle grupi lisamärkus 1 kohaldamine). |
| 3706 10 91 | Negatiivfilmid; vahepositiivfilmid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | originaalnegatiivfilmid; |

3702

Valgustamata valgustundlikud fotofilmid rullides, mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiilmaterjalid; valgustamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides

3702 32 10

Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

Selle alamrubriigi mikrofilm ei erine tavaliselt kinofilmist, kuid seda kasutatakse dokumentide kaadrikaupa reprodutseerimiseks. Seda kasutatakse ka arvutiprogrammide listingute reprodutseerimiseks ja mille puhul mikrofilm identifitseeritakse tähelühendiga COM. Mikrofilmi laius on tavaliselt 8 mm, 16 mm või 35 mm ja pikkus umbes 30 m, 61 m, 122 m või 305 m.

Filmi fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks kasutatakse trükitööstuses illustratsioonide ja tekstimaterjali (nt fotolitograafia, fotosügavtrükk, fotokromotüpograafia, fotokopeerimine) fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks.

3702 32 31

Mikrofilm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, esimene lõik.

3702 32 50

Film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, teine lõik.

3702 91 20

Film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10, teine lõik.

3702 93 10

Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10.

3702 94 10

Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10.

3705

Valgustatud ja ilmutatud fotoplaadid ja -filmid, v.a kinofilmid

3705 90 10

Mikrofilmid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad fotografeerimismenetluse abil saadud dokumentide (nt äridokumendid, arhiividokumendid, tehnilised joonised ja plaanid) vähendatud kujutised.

Mikrofilm on kas lamefilm (mikrofišš) või filmirull, mis koosneb mikrokujutiste sarjast. Mikrofiššid liigitatakse sellesse alamrubriiki ka siis, kui need on raamitud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu fotopaberil, valgustatud ja ilmutatud mikrokoopiad (mikrokaartide, raamatute jne kujul), mis kuuluvad alamrubriiki 4911 91 00.

3706

Valgustatud ja ilmutatud kinofilmid, heliribaga või heliribata või need, millel on ainult heliriba

3706 10 91 ja 3706 10 99

Muud

Helifilmidena kuuluvad nendesse alamrubriikidesse üksnes need, mille pilt ja heli on samal lindil. Kahe lindina helifilmide puhul, esitatuna tollile kas koos või eraldi, klassifitseeritakse kumbki lint temale vastavasse alamrubriiki, s.t filmimaterjal, mis koosneb üksnes heliribast, klassifitseeritakse laiusest olenevalt alamrubriiki 3706 10 10 või alamrubriiki 3706 90 10, kuna aga pildiga filmimaterjalid kuuluvad käesolevatesse alamrubriikidesse või alamrubriikidesse 3706 90 31 – 3706 90 99 (selle grupi lisamärkus 1 kohaldamine).

3706 10 91

Negatiivfilmid; vahepositiivfilmid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

originaalnegatiivfilmid;

| 2. | vahepositiivfilmid, mis on tehtud originaalnegatiivfilmidest; mustvalges tehnikas tuntakse neid nimede all „contretype positives”, „maroon positives”, „lavender mauve positives”, „master positives”, „masterprints”, „fine-grain masterprints”, või „lavender positives”, või „duplicating positives”, värvitehnikas nimetatakse neid „duplicating positives”, „interpositives” või „vahepositiivid”; need on kergelt kahvatulillaks või kastanpruuniks toonitud või toonimata alusel; neid filme näitamiseks tavaliselt ei kasutata, vaid need on mõeldud koopiate tegemiseks originaalnegatiivfilmidest. Sellest olenemata saab neid erandlikult kasutada filmi läbivaatamiseks, monteerimiseks või järelsünkroonimiseks.
  Vahepositiivfilmideks klassifitseeritakse ka filtrite abil (sinine, roheline ja punane) värvilisest originaalnegatiivfilmist toodetud kolme mustvalget positiivfilmi, mida kasutatakse positiivfilmi koopiate saamiseks vajamineva värvilise vahenegatiivi valmistamisel samalaadsete filtrite abil; |
| --- | --- |

2.

vahepositiivfilmid, mis on tehtud originaalnegatiivfilmidest; mustvalges tehnikas tuntakse neid nimede all „contretype positives”, „maroon positives”, „lavender mauve positives”, „master positives”, „masterprints”, „fine-grain masterprints”, või „lavender positives”, või „duplicating positives”, värvitehnikas nimetatakse neid „duplicating positives”, „interpositives” või „vahepositiivid”; need on kergelt kahvatulillaks või kastanpruuniks toonitud või toonimata alusel; neid filme näitamiseks tavaliselt ei kasutata, vaid need on mõeldud koopiate tegemiseks originaalnegatiivfilmidest. Sellest olenemata saab neid erandlikult kasutada filmi läbivaatamiseks, monteerimiseks või järelsünkroonimiseks.

Vahepositiivfilmideks klassifitseeritakse ka filtrite abil (sinine, roheline ja punane) värvilisest originaalnegatiivfilmist toodetud kolme mustvalget positiivfilmi, mida kasutatakse positiivfilmi koopiate saamiseks vajamineva värvilise vahenegatiivi valmistamisel samalaadsete filtrite abil;

| 3. | vahepositiivfilmidest tehtud negatiivfilmide duplikaadid, mis on mõeldud positiivfilmide koopiate valmistamiseks;neid tuntakse mustvalges tehnikas „duplikaatnegatiividena” ja värvitehnikas „vahenegatiividena” (10); |
| --- | --- |

3.

vahepositiivfilmidest tehtud negatiivfilmide duplikaadid, mis on mõeldud positiivfilmide koopiate valmistamiseks;neid tuntakse mustvalges tehnikas „duplikaatnegatiividena” ja värvitehnikas „vahenegatiividena” (10);

| 4. | pöördvahenegatiivid, mis värvitehnikas saadakse originaalnegatiivfilmi vahetu ümberpööramise teel ja millest valmistatakse näitamiseks mõeldud koopiad; |
| --- | --- |

4.

pöördvahenegatiivid, mis värvitehnikas saadakse originaalnegatiivfilmi vahetu ümberpööramise teel ja millest valmistatakse näitamiseks mõeldud koopiad;

| 5. | „maatriksfilmid” (punane, roheline, sinine), mis värvitehnikas saadakse negatiivfilmidest ja millest valmistatakse koopiad. |
| --- | --- |

5.

„maatriksfilmid” (punane, roheline, sinine), mis värvitehnikas saadakse negatiivfilmidest ja millest valmistatakse koopiad.

Kui kõikide nende filmide laius on vähemalt 35 mm, v.a „maatriksfilmid”, siis on neil tüüpiline negatiivfilmi perforatsioon („tünnikujuline”).

See võimaldab eristada toonimata kandjal vahepositiivfilme projekteerimiseks mõeldud positiivfilmidest, millel on tüüpiline positiivfilmi perforatsioon.

Image

Tuleb siiski märkida, et teatavate riikide filmidel (eelkõige endisest Nõukogude Liidust) on unikaalne perforatsioon (Dubray-Howell), mis on väga sarnane tavalise positiivfilmi perforatsiooniga ja mis esineb nii originaalnegatiivfilmil, vahepositiivil ja -negatiivil, kui ka näitamiseks või projitseerimiseks mõeldud positiivfilmi koopiatel.

„Maatriksfilmidel” on tüüpiline positiivfilmi perforatsioon, kuid neid saab ära tunda ka paksuse järgi (positiivfilmist peaaegu kaks korda paksemad), domineeriva kastanpruuni värvuse järgi ja kujutiste kerge reljeefsuse järgi.

3706 10 99

Muud positiivfilmid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes projitseerimiseks mõeldud filmid.

Kahe või mitme pildiribaga positiivfilmid tuleb klassifitseerida ja tolliväärtus hinnata monteeritud filmi laiuse ja pikkuse järgi, s.t projitseeritava filmi laiuse ja pikkuse järgi.

Näiteks filmi laiusega 35 mm (neli 8 mm laiust monteeritud riba) ja pikkusega 100 m liigitatakse samamoodi kui 8 mm laiust filmi, mille pikkus on 400 m.

Image

3706 90 31 kuni 3706 90 99

Muud

Vaata alamrubriikide 3706 10 91 ja 3706 10 99 selgitavad märkused.

3706 90 31

Negatiivfilmid; vahepositiivfilmid

Vaata alamrubriigi 3706 10 91 selgitavad märkused.

3706 90 51 kuni 3706 90 99

Muud positiivfilmid

Vaata alamrubriigi 3706 10 99 selgitavad märkused.

3706 90 51

Kroonikafilmid

Vaata selle grupi lisamärkus 2.

GRUPP 38

MITMESUGUSED KEEMIATOOTED

| 3801 | Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm pooltooted |
| --- | --- |
| 3801 10 00 | Tehisgrafiit

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 1. |
| 3801 20 10 ja 3801 20 90 | Kolloid- ja poolkolloidgrafiit

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 2. |
| 3801 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub kolloidgrafiit vesisuspensioonis või muus õli mittesisaldavas suspensioonis. |
| 3801 30 00 | Süsinikupastad elektroodidele ja samalaadsed pastad ahjude vooderdamiseks

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 3 b. |
| 3802 | Aktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted; loomne süsi, k.a ammendatud loomne süsi |
| 3802 10 00 | Aktiivsüsi

  Selle alamrubriigi aktiivsöe joodiarv on vähemalt 300 (joodi adsorptsioon milligrammides iga grammi söe kohta), ASTM D 4607-86 meetodil määratud. |
| 3802 90 00 | Muud

  Selle alamrubriigi aktiveeritud diatomiidil, mis on kaltsineeritud paagutusainetega nagu naatriumkloriid või -karbonaat (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3802 osa A, kolmas lõik, punkt b, alapunkt 1), on tavaliselt järgmised näitajad:






  — | see on valge ja jääb valgeks ka pärast edasist kuumutamist; |

3801

Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm pooltooted

3801 10 00

Tehisgrafiit

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 1.

3801 20 10 ja 3801 20 90

Kolloid- ja poolkolloidgrafiit

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 2.

3801 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub kolloidgrafiit vesisuspensioonis või muus õli mittesisaldavas suspensioonis.

3801 30 00

Süsinikupastad elektroodidele ja samalaadsed pastad ahjude vooderdamiseks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 3 b.

3802

Aktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted; loomne süsi, k.a ammendatud loomne süsi

3802 10 00

Aktiivsüsi

Selle alamrubriigi aktiivsöe joodiarv on vähemalt 300 (joodi adsorptsioon milligrammides iga grammi söe kohta), ASTM D 4607-86 meetodil määratud.

3802 90 00

Muud

Selle alamrubriigi aktiveeritud diatomiidil, mis on kaltsineeritud paagutusainetega nagu naatriumkloriid või -karbonaat (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3802 osa A, kolmas lõik, punkt b, alapunkt 1), on tavaliselt järgmised näitajad:

—

see on valge ja jääb valgeks ka pärast edasist kuumutamist;

| — | pH-väärtus 10 % vesisuspensioonis on 7,5 ja 10,5 vahel; |
| --- | --- |

—

pH-väärtus 10 % vesisuspensioonis on 7,5 ja 10,5 vahel;

| — | kuumutuskadu 900 °C juures on alla 0,5 %; |
| --- | --- |

—

kuumutuskadu 900 °C juures on alla 0,5 %;

| — | naatriumisisaldus väljendatuna Na2O kujul on üle 1,5 %. |
| --- | --- |

—

naatriumisisaldus väljendatuna Na2O kujul on üle 1,5 %.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad aktiveeritud bentoniidid, mis vastavad aktiveeritud muldade kirjeldusele (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3802, osa A, kolmas lõik, punkt b 3. Sellesse alamrubriiki kuuluvaid aktiveeritud bentoniite eristatakse alamrubriiki 2508 10 00 kuuluvatest looduslikest bentoniitidest pH-väärtuse järgi, kuna nende pH-väärtus on tavaliselt alla 6 (happelised bentoniidid) või üle 9,5 (5 % vesisuspensioonina pärast ühetunnist seismist) ja naatriumkarbonaadisisaldusega üle 2 % massist või vahetuva naatriumi ja kaltsiumi kogusisaldusega üle 80 meq/100 g (aktiveeritud naatriumbentoniidid).

Organofiilsed bentoniidid, mis on saadud, näiteks, stearüülamiini lisamisega, kuuluvad alamrubriiki 3824 90 97.

Looduslikud bentoniidid, millesse on üksnes vähesel määral naatriumkarbonaati segatud, kuuluvad alamrubriiki 3824 90 97.

3803 00

Tallõli, rafineeritud või rafineerimata

3803 00 10

Toore

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3803, esimesed kaks lõiku.

3804 00

Puidutselluloosi tootmise jääkleelis, kontsentreeritud, suhkrutest puhastatud, keemiliselt töödeldud või mitte, k.a ligniinsulfonaadid, kuid v.a rubriigi 3803 tallõli

3804 00 10

Kontsentreeritud sulfitleelis

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis on saadud sulfiitmenetlusel toodetud puidutselluloosi jääkleelise tugeva kontsentreerimisega. Mõnikord modifitseeritakse enne kontsentreerimist jääkleelise happesuse või leelisuse määra, tuhasisaldust, värvust ja kolloidseid omadusi sobiva keemilise töötlemisega.

3805

Okaspuupuidu utmise või muu töötlemise abil saadud vaigu-, puidu- ning sulfaattärpentin jm terpeenõlid; töötlemata dipenteen; sulfittärpentin jm töötlemata paratsümeenid; männiõli, mis sisaldab põhilise komponendina α-terpineooli

3805 10 10

Vaigutärpentin

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes toode, mis on saadud otse kasvavatelt okaspuudelt välja nõrutatud vaigu veeauruga destilleerimisel.

3805 10 30

Puidutärpentin

Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 3805 teise lõigu punktis 2 a nimetatud toode.

3805 10 90

Sulfaattärpentin

Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 3805 teise lõigu punktis 2 b nimetatud toode.

3805 90 10

Männiõli

Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 3805 teise lõigu punktis 5 nimetatud toode.

3805 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub tärpentin, millest β-pineen on fraktsioneerival destillatsioonil peaaegu täielikult eemaldatud ja sellele järgneval muude fraktsioonide segamisel uuesti koostatud. Seda toodet turustatakse kaubanimetusega „taastatud vaigutärpentin”.

3806

Kampol- ja vaikhapped, nende derivaadid; kampolpiiritus ja kampolõlid; ümbersulatatud vaigud

3806 10 10 ja 3806 10 90

Kampol-ja vaikhapped

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, A osa.

3806 20 00

Kampol- ja vaikhapete soolad ja derivaadid, v.a kampoli aduktide soolad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, punkt B.

3806 30 00

Estervaigud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, punkt C.

3806 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis I nimetatud kampol- ja vaikhapete derivaadid, disproportsioonitud (dismuteeritud) kampol, milles osa vaikhapet on dehüdrogeenitud ja osa hüdrogeenitud, ning tehnilised vaikamiinid (nt dehüdroabietüülamiin) ja tehnilised vaiknitriilid; |
| --- | --- |

1.

HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis I nimetatud kampol- ja vaikhapete derivaadid, disproportsioonitud (dismuteeritud) kampol, milles osa vaikhapet on dehüdrogeenitud ja osa hüdrogeenitud, ning tehnilised vaikamiinid (nt dehüdroabietüülamiin) ja tehnilised vaiknitriilid;

| 2. | HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis II osundatud kampolpiiritus ja kampolõlid; |
| --- | --- |

2.

HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis II osundatud kampolpiiritus ja kampolõlid;

| 3. | HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis III osundatud ümbersulatatud vaigud. |
| --- | --- |

3.

HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis III osundatud ümbersulatatud vaigud.

3807 00

Puidutõrv; puidutõrvaõli; puidukreosoot; puupiiritus; taimsed pigid; vaadipigi ja samalaadsed valmistised kampoli, vaikhapete või taimsete pigide baasil

3807 00 10

Puidutõrv

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3807, teine lõik punkt A 1.

3807 00 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3807 teise lõigu punktides A 2 ja 3, B, C ja D osundatud tooted.

3808

Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaatorid, desinfektsioonivahendid jms jaemüügivormis või -pakendis valmististe või esemetena esitatavad tooted (näiteks väävlipael, -tahid ja -küünlad, kärbsepaber)

3808 91 10 kuni 3808 91 90

Insektitsiidid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt I, pärast kolme tärni.

3808 92 10 kuni 3808 92 90

Fungitsiidid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt II, pärast kolme tärni.

3808 92 10

Valmistised vaseühendite baasil

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | vasksulfaadist ja kustutatud lubjast bordoo vedelik, mida kasutatakse põllumajanduses fungitsiidina; |
| --- | --- |

1.

vasksulfaadist ja kustutatud lubjast bordoo vedelik, mida kasutatakse põllumajanduses fungitsiidina;

| 2. | aluselisest vaskkloriidist ja aluselisest vasksulfaadist, vaskoksükloriidist, vasksilikaadist, vaskatsetoarseniidist, vaskoksiidi(de)st, vaskhüdroksiidist või vaskkarbonaadist valmistised, mida kasutatakse samal otstarbel; |
| --- | --- |

2.

aluselisest vaskkloriidist ja aluselisest vasksulfaadist, vaskoksükloriidist, vasksilikaadist, vaskatsetoarseniidist, vaskoksiidi(de)st, vaskhüdroksiidist või vaskkarbonaadist valmistised, mida kasutatakse samal otstarbel;

| 3. | valmistised vasknaftenaadi või vaskfosfaadi alusel, mida kasutatakse tesktiili ja puidu kaitseks seenhaiguste vastu; |
| --- | --- |

3.

valmistised vasknaftenaadi või vaskfosfaadi alusel, mida kasutatakse tesktiili ja puidu kaitseks seenhaiguste vastu;

| 4. | orgaaniliste vasksoolade kelaadid, milles on metalliseepe. |
| --- | --- |

4.

orgaaniliste vasksoolade kelaadid, milles on metalliseepe.

Selle alamrubriigi valmistised võivad olla pulbrite, lahustite või tablettide kujul, puistmaterjalina või jaemüügipakendis, ja võivad peale vaseühendite sisaldada aktiivseid lisaaineid nagu tsingi- või elavhõbedaühendid.

3808 93 90

Taimekasvuregulaatorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ained, mille toimel taimed muudavad oma füsioloogilisi protsesse soovitud suunas. Nende ainetega mõjutatakse kas kogu taime, taimeosi või pinnast.

Kasvuregulaatorid võivad mõjutada, näiteks:

| a) | kasvu üldiselt; |
| --- | --- |

a)

kasvu üldiselt;

| b) | taime kõrgust (varre pikendamine või lühendamine); |
| --- | --- |

b)

taime kõrgust (varre pikendamine või lühendamine);

| c) | mugulate suurust või kuju; |
| --- | --- |

c)

mugulate suurust või kuju;

| d) | sõlmedevahelist pikkust (tuuletaluvuse parandamine); |
| --- | --- |

d)

sõlmedevahelist pikkust (tuuletaluvuse parandamine);

| e) | viljakandvust ja viljade suurust; |
| --- | --- |

e)

viljakandvust ja viljade suurust;

| f) | taime toitainevarude taset (sahhariidid, valgud, rasvad); |
| --- | --- |

f)

taime toitainevarude taset (sahhariidid, valgud, rasvad);

| g) | õitsemisaega või viljumist; |
| --- | --- |

g)

õitsemisaega või viljumist;

| h) | taime sigimatust; |
| --- | --- |

h)

taime sigimatust;

| ij) | emasõite arvu. |
| --- | --- |

ij)

emasõite arvu.

Taimekasvuregulaatorid jagunevad nelja põhirühma:

| 1. | auksiinid, mis mõjutavad juurte moodustamist, varre kasvu ja viljade arenemist. Kõige tähtsam on indool-3-üüläädikhape; |
| --- | --- |

1.

auksiinid, mis mõjutavad juurte moodustamist, varre kasvu ja viljade arenemist. Kõige tähtsam on indool-3-üüläädikhape;

| 2. | giberelliinid, mis soodustavad eelkõige pungade kasvu ja õitsele puhkemist. Need kõik on saadud giberelliinhappest; |
| --- | --- |

2.

giberelliinid, mis soodustavad eelkõige pungade kasvu ja õitsele puhkemist. Need kõik on saadud giberelliinhappest;

| 3. | tsütokiniinid, mis soodustavad eelkõige rakkude jagunemist ja aeglustavad taime vananemist. Tuntuimad on kinetiin (6-furfurüülaminopuriin) ja tseatiin; |
| --- | --- |

3.

tsütokiniinid, mis soodustavad eelkõige rakkude jagunemist ja aeglustavad taime vananemist. Tuntuimad on kinetiin (6-furfurüülaminopuriin) ja tseatiin;

| 4. | kasvuaeglustid. |
| --- | --- |

4.

kasvuaeglustid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | väetised; |
| --- | --- |

a)

väetised;

| b) | mullaparandusvahendid; |
| --- | --- |

b)

mullaparandusvahendid;

| c) | herbitsiidid, selektiivsed või mitte (alamrubriigid 3808 93 11 – 3808 93 27); |
| --- | --- |

c)

herbitsiidid, selektiivsed või mitte (alamrubriigid 3808 93 11 – 3808 93 27);

| d) | idanemist takistavad vahendid (alamrubriik 3808 93 30). |
| --- | --- |

d)

idanemist takistavad vahendid (alamrubriik 3808 93 30).

3808 94 10 kuni 3808 94 90

Desinfektsioonivahendid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt IV, pärast kolme tärni kolm esimest lõiku.

3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid)

3809 10 10 kuni 3809 10 90

Tärklisainete baasil

Lisaks HS selgitavate märkuste rubriigi 3809 punktides A 1 ja 11, B 1 ja 2 kirjeldatud tärklisel põhinevatele toodetele ja valmististele, kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka tärklise segud booraksi või karboksümetüültselluloosiga (kasutatakse pesu tärgeldamiseks) või lahustuva tärklise ja kaoliini segud (kasutatakse paberitootmisel).

3809 91 00 kuni 3809 93 00

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3809 punktides A, B ja C kirjeldatud tooted ja valmistised üksnes siis, kui nende toodete ja valmististe aluseks ei ole tärklis ega selle saadused, eelkõige:

| 1. | mitmesugused tekstiilitööstuses kasutatavad apretid, et muuta riided kortsumiskindlaks või kokkutõmbamatuks. Siia kuuluvad eelkondenseeritud uureaformaldehüüd, melamiinformaldehüüd ja glüoksaaldiuurea, tingimusel, et neil ei ole 39. gruppi kuuluvate polükondensaatide või (29. grupi) keemilise koostisega ühendite omadusi. Edasi kuuluvad nendesse alamrubriikidesse vettsisaldavad ühendid (nt dimetülaaluurea, trimetüloolmelamiin), millele on lisatud lõhnaaineid, et peita toote osalisest lagunemisest tingitud formaldehüüdi lõhna; |
| --- | --- |

1.

mitmesugused tekstiilitööstuses kasutatavad apretid, et muuta riided kortsumiskindlaks või kokkutõmbamatuks. Siia kuuluvad eelkondenseeritud uureaformaldehüüd, melamiinformaldehüüd ja glüoksaaldiuurea, tingimusel, et neil ei ole 39. gruppi kuuluvate polükondensaatide või (29. grupi) keemilise koostisega ühendite omadusi. Edasi kuuluvad nendesse alamrubriikidesse vettsisaldavad ühendid (nt dimetülaaluurea, trimetüloolmelamiin), millele on lisatud lõhnaaineid, et peita toote osalisest lagunemisest tingitud formaldehüüdi lõhna;

| 2. | apretid, mis teevad kangad mitte ainult veekindlaks, vaid annavad neile ka märkimisväärse õli- ja mustusekindluse, jättes need siiski õhku läbilaskvaks; |
| --- | --- |

2.

apretid, mis teevad kangad mitte ainult veekindlaks, vaid annavad neile ka märkimisväärse õli- ja mustusekindluse, jättes need siiski õhku läbilaskvaks;

| 3. | antistaatilised apretid, s.t valmistised, mis takistavad tekstiilikiudude ja kangaste elektriseerumist. Tavaliselt on need eelkondenseeritud vesilahustuvatest polüelektrolüütidest valmistised, mis mõõdukal temperatuuril lühiajalise töötlemise järel suudavad kiu pinnale moodustada võrkjaid, suhteliselt lahustumatuid polükondensaate, mis taluvad korduvat pesu ja kemopuhastust. Sellesse kategooriasse kuuluvad vees lahustuvast, aluselisest lineaarsest polüamiidist tooted, mis on valmistatud dikarboksüülhappest (nt adiphape, merevaikhape või tereftaalhape) ja polüamiinidest, mis sisaldavad ühte või mitut teisest amiinrühma (nt dietüleentriamiin, trietüleentetramiin) ja alkülanti (mis suudab polüamiidi võrkjaks teha ja sellega ta sobival kuumtöötlemisel lahustumatuks muuta) ning mis koosneb, näiteks, eri dihalogeniididest (suhteliselt vähese molekulmassiga polüetüleenglükooldijodiidid, epikloorhüdriin jne); |
| --- | --- |

3.

antistaatilised apretid, s.t valmistised, mis takistavad tekstiilikiudude ja kangaste elektriseerumist. Tavaliselt on need eelkondenseeritud vesilahustuvatest polüelektrolüütidest valmistised, mis mõõdukal temperatuuril lühiajalise töötlemise järel suudavad kiu pinnale moodustada võrkjaid, suhteliselt lahustumatuid polükondensaate, mis taluvad korduvat pesu ja kemopuhastust. Sellesse kategooriasse kuuluvad vees lahustuvast, aluselisest lineaarsest polüamiidist tooted, mis on valmistatud dikarboksüülhappest (nt adiphape, merevaikhape või tereftaalhape) ja polüamiinidest, mis sisaldavad ühte või mitut teisest amiinrühma (nt dietüleentriamiin, trietüleentetramiin) ja alkülanti (mis suudab polüamiidi võrkjaks teha ja sellega ta sobival kuumtöötlemisel lahustumatuks muuta) ning mis koosneb, näiteks, eri dihalogeniididest (suhteliselt vähese molekulmassiga polüetüleenglükooldijodiidid, epikloorhüdriin jne);

| 4. | tulekindlad apretid, mis vähendavad eelkõige tekstiili ja naha süttimist. Tavaliselt on need valmistised ammooniumsoolade, boorhappe, klooritud parafiinide, antimonoksiidi, tsinkoksiidi, muude metallide oksiidide ja teatavate orgaaniliste lämmastiku- ja/või fosforiühendite baasil. |
| --- | --- |

4.

tulekindlad apretid, mis vähendavad eelkõige tekstiili ja naha süttimist. Tavaliselt on need valmistised ammooniumsoolade, boorhappe, klooritud parafiinide, antimonoksiidi, tsinkoksiidi, muude metallide oksiidide ja teatavate orgaaniliste lämmastiku- ja/või fosforiühendite baasil.

3811

Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud mineraalõlide (k.a bensiin) ning mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid

3811 11 10

Tetraetüülplii baasil

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised, milles tetraetüülplii on ainus antidetonaatori koostisosa.

3811 11 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised, milles ainsaks või peamiseks antidetonaatori koostisosaks on tetrametüülplii või etüülmetüülplii või tetraetüül- ja tetrametüülplii segu.

3815

Mujal nimetamata keemiliste reaktsioonide initsiaatorid, kiirendid ja katalüsaatorid

3815 11 00 kuni 3815 19 90

Katalüsaatorid kandjatel

Need on laialdaselt kasutatavad katalüsaatorid, mis on sadestatud kandjale tavaliselt immutamisel, kaassadestamisel või segamisel. Tavaliselt koosnevad need kas ühest või mitmest aktiivainest, mis on kantud kandjale, või aktiivainetest koosnevatest segudest. Aktiivained on tavaliselt hästi peenestatud metallid, metalloksiidid või muud metallühendid. Sagedamini kasutatavad metallid on perioodilisustabeli VIII rühma kuuluvad metallid (eelkõige koobalt, nikkel, pallaadium ja plaatina) ja molübdeen, kroom, vask ja tsink. Kandja koosneb tavaliselt alumiiniumoksiidist, silikageelist, kobediatomiidist, kas aktiveeritud või aktiveerimata, keraamilisest materjalist jne.

Neid kasutatakse tööstuslikes protsessides orgaaniliste ja anorgaaniliste ühendite tootmiseks ning naftatöötlemisel (nt ammoniaagi sünteesil, rasvade hüdrogeenimisel, olefiinide hüdrogeenimisel).

Katalüsaatorite sellesse kategooriasse kuuluvad ka alljärgnevad tooted:

| 1. | teatavad valmistised siirdemetallide baasil, mille ülesanne on kiirendada oksüdatsiooni ja seejärel süsinikdioksiidi kujul eemaldada koksijäägid põlemise ajal (boilerites ja põletites); |
| --- | --- |

1.

teatavad valmistised siirdemetallide baasil, mille ülesanne on kiirendada oksüdatsiooni ja seejärel süsinikdioksiidi kujul eemaldada koksijäägid põlemise ajal (boilerites ja põletites);

| 2. | „põlemisjärgsed” katalüsaatorid, mis on mõeldud mootorsõidukite heitgaaside süsteemis kasutamiseks, et vähendada heitgaaside saastavat mõju, muutes süsinikmonooksiidi süsinikdioksiidiks ja muundades teisi bensiini põlemisest tekkinud toksilisi aineid (nt heterotsüklilised ühendid). |
| --- | --- |

2.

„põlemisjärgsed” katalüsaatorid, mis on mõeldud mootorsõidukite heitgaaside süsteemis kasutamiseks, et vähendada heitgaaside saastavat mõju, muutes süsinikmonooksiidi süsinikdioksiidiks ja muundades teisi bensiini põlemisest tekkinud toksilisi aineid (nt heterotsüklilised ühendid).

3815 90 10 ja 3815 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad segud selliste ühendite baasil, mille omadused ja proportsioonid muutuvad katalüseeritavale keemilisele rektsioonile vastavalt. Neid kasutatakse tavaliselt plastide tootmisel, sageli initsiaatorite, siirdeainete, terminaatorite või telomeeride ja võrgustumisainete (või ristsidumisainete) nime all.

Siia kuuluvad alljärgnevad:

| 1. | radikaalkatalüsaatorid

  Need on valmistised orgaaniliste ainete baasil, mis reaktsiooni tingimustes aeglaselt lagunevad ja annavad tükke, mis algmonomeeridega põrkudes kergesti moodustavad seoseid ja uusi vabu radikaale, mis on võimelised protsessi kordama ja ahelat kasvatama.
  Nende hulgas on:






  a) | Valmistised R-O-O-R' -tüüpi orgaaniliste peroksiidide baasil (orgaanilised peroksiidide lahused nt atsetüül- ja dibensoüülperoksiidid). Reaktsioonil tekivad RO· ja R'O· radikaalid ja need toimivad promootoritena; |
| --- | --- | --- |

1.

radikaalkatalüsaatorid

Need on valmistised orgaaniliste ainete baasil, mis reaktsiooni tingimustes aeglaselt lagunevad ja annavad tükke, mis algmonomeeridega põrkudes kergesti moodustavad seoseid ja uusi vabu radikaale, mis on võimelised protsessi kordama ja ahelat kasvatama.

Nende hulgas on:

a)

Valmistised R-O-O-R' -tüüpi orgaaniliste peroksiidide baasil (orgaanilised peroksiidide lahused nt atsetüül- ja dibensoüülperoksiidid). Reaktsioonil tekivad RO· ja R'O· radikaalid ja need toimivad promootoritena;

| b) | valmistised asoühendite baasil (nt asobisisobutüronitriil), mis reaktsioonil lagunevad, vabastades lämmastiku ja moodustades vabu radikaale; |
| --- | --- |

b)

valmistised asoühendite baasil (nt asobisisobutüronitriil), mis reaktsioonil lagunevad, vabastades lämmastiku ja moodustades vabu radikaale;

| c) | redoksvalmistised (nt kaaliumperoksiidi ja dodetsüülmerkaptaani segu), milles aktiveerivate radikaalide moodustumine on tingitud redoksreaktsioonist; |
| --- | --- |

c)

redoksvalmistised (nt kaaliumperoksiidi ja dodetsüülmerkaptaani segu), milles aktiveerivate radikaalide moodustumine on tingitud redoksreaktsioonist;

| 2. | ioonkatalüsaatorid

  Need on tavaliselt orgaanilised lahused ühenditest, mis tekitavad ioone, mis suudavad ühineda kaksiksidemetega ja taastekitada valmis tootes aktiivkeskmeid;
  Siia kuuluvad:






  a) | Ziegler tüüpi katalüsaatorid polüolefiinide tootmiseks (nt titaani ja trietüülalumiiniumi segu); |
| --- | --- | --- |

2.

ioonkatalüsaatorid

Need on tavaliselt orgaanilised lahused ühenditest, mis tekitavad ioone, mis suudavad ühineda kaksiksidemetega ja taastekitada valmis tootes aktiivkeskmeid;

Siia kuuluvad:

a)

Ziegler tüüpi katalüsaatorid polüolefiinide tootmiseks (nt titaani ja trietüülalumiiniumi segu);

| b) | Ziegler-Natta tüüpi katalüsaatorid (stereokatalüsaatorid, orientatsioonikatalüsaatorid), nt titaantrikloriidi ja trialküülalumiiniumi segu, mida kasutatakse isotaktse polüpropüleeni ja etüleenolefiini plokk-kopolümeeride valmistamiseks; |
| --- | --- |

b)

Ziegler-Natta tüüpi katalüsaatorid (stereokatalüsaatorid, orientatsioonikatalüsaatorid), nt titaantrikloriidi ja trialküülalumiiniumi segu, mida kasutatakse isotaktse polüpropüleeni ja etüleenolefiini plokk-kopolümeeride valmistamiseks;

| c) | katalüsaatorid polüuretaanide valmistamiseks (nt trietüleendiamiini ja tinaühendite segu); |
| --- | --- |

c)

katalüsaatorid polüuretaanide valmistamiseks (nt trietüleendiamiini ja tinaühendite segu);

| d) | katalüsaatorid aminoplastide valmistamiseks (nt fosforhape orgaanilises lahustis); |
| --- | --- |

d)

katalüsaatorid aminoplastide valmistamiseks (nt fosforhape orgaanilises lahustis);

| 3. | katalüsaatorid polükondensatsioonireaktsioonide jaoks

  Need on valmistised mitmesuguste ühendite baasil (nt kaltsiumatsetaadi, antimontrioksiidi, titaanalkoholaatide jne segu). |
| --- | --- |

3.

katalüsaatorid polükondensatsioonireaktsioonide jaoks

Need on valmistised mitmesuguste ühendite baasil (nt kaltsiumatsetaadi, antimontrioksiidi, titaanalkoholaatide jne segu).

3821 00 00

Valmis söötmed mikroorganismide (sh viirused jms) või taime-, inim- või loomarakkude kasvatamiseks või hooldamiseks

Sellesse alamrubriiki ei kuulu viljastatud ja viljastamata kanamunad, mida ei ole valmistatud mikroorganismide söötmena, kuigi need võivad olla pärit tõendatud patogeenivabast kanaparvest (rubriik 0407 või 0408).

3823

Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid

3823 11 00

Stearhape

Selles alamrubriigis tähendab stearhape rasvhapete segusid, mis tavalisel temperatuuril on tahked ja mille puhta stearhappe sisaldus on vähemalt 30 %, kuid alla 90 %, arvutatuna kuivaine massist.

Seda liiki tooted stearhappesisaldusega 90 % ja rohkem klassifitseeritakse alamrubriiki 2915 70 25.

3823 12 00

Olehape

Selles alamrubriigis tähendab olehape rasvhapete segusid, mis tavalisel temperatuuril on vedelad ja mille puhta olehappe sisaldus on vähemalt 70 %, kuid alla 85 %, arvutatuna kuivaine massist.

Tooted olehappesisaldusega 85 % ja rohkem klassifitseeritakse alamrubriiki 2916 15 00.

3823 13 00

Tallõli rasvhapped

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3823, A osa, teine lõik punkt 3.

Seda liiki tooted, mis sisaldavad rasvhappeid alla 90 % massist, klassifitseeritakse rubriiki 3803 00.

3823 70 00

Tööstuslikud rasvalkoholid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3823, punkt B.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes tööstuslikud rasvalkoholid (atsükliliste alkoholide segud), milles ükski alkoholikomponent ei moodusta kuivaine massist 90 % või rohkem.

Seda liiki tooted, milles üks rasvalkoholide komponentidest moodustab 90 % või rohkem massist, klassifitseeritakse tavaliselt rubriiki 2905.

3824

Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; mujal nimetamata keemiatooted ja keemiatööstuse või sellega seotud tööstusharude valmistised (k.a need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid)

3824 10 00

Valuvormi- ja kärnisegutugevdid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, A osa.

3824 30 00

Omavahel või metalliliste sideainetega segatud ja aglomeerimata metallikarbiidid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pulbrid, mida saab paagutamisega otse kõvasulamiteks muuta. Need koosnevad erinevate metallkarbiidide segudest (volfram-, titaan-, tantaal- ja nioobiumkarbiidid), koos metalliliste sideainega (koobalti- või niklipulber) või ilma, ja mis sageli sisaldavad vähesel määral parafiini (umbes 0,5 % massist). Isegi lihtsad segud, mis koosnevad mingist eelpool nimetatud karbiidist koos metallilise sideainega, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki, kuna aga iga karbiid eraldi võetuna klassifitseeritakse rubriiki 2849.

3824 40 00

Tsemendi, müürimördi ja betooni valmislisandid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues lõik, punkt 3.

3824 50 10

Valamisvalmis betoonisegud

Sellesse alamrubriiki kuulub ka betoon, kuhu vesi on juba lisatud. Seda veetakse tavaliselt betooniseguautodega.

3824 50 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | betoon, mis ei ole veel veega segatud; |
| --- | --- |

1.

betoon, mis ei ole veel veega segatud;

| 2. | müürimört. |
| --- | --- |

2.

müürimört.

3824 60 11 kuni 3824 60 99

Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad sorbitooli „mittekristalluvad” teisendid (D-glütsitool), mida tavaliselt saadakse võrdelist osa muid oligosahhariide sisaldava glükoosisiirupi hüdrogeenimisel kõrgel temperatuuril. Nende sorbitoolisisaldus (D-glütsitoolisisaldus) on 60–80 % kuivaine massist, ülejäänud koostisosad on peamiselt osaliselt hüdrogeenitud polüalkoholid ja oligosahhariidid. Seetõttu on sorbitooli (D-glütsitooli) kristallumisvõime suuresti vähenenud (ja seepärast kasutatakse terminit: mittekristalluv sorbitool (D-glütsitool)).

Sorbitool, mis vastab grupi 29 märkuse 1 nõuetele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 2905 44 11 – 2905 44 99.

3824 71 00 kuni 3824 79 00

Segud, mis sisaldavad metaani, etaani või propaani halogeenderivaate

Vt HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3824 71 – 3824 79.

3824 90 10

Naftasulfonaadid, v.a leelismetall-, ammoonium- ja etanoolamiinnaftasulfonaadid; bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tiofeenitud sulfohapped ja nende soolad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | kaltsium- või baariumnaftasulfonaadid, mille mineraalõlisisaldus on tavaliselt 55–70 % massist. Neid kasutatakse laialdaselt mineraalõlide lisandite tootmisel; |
| --- | --- |

1.

kaltsium- või baariumnaftasulfonaadid, mille mineraalõlisisaldus on tavaliselt 55–70 % massist. Neid kasutatakse laialdaselt mineraalõlide lisandite tootmisel;

| 2. | bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tiofeenitud sulfohapped, mis on valmistatud teatavate bituminoossete kiltsavide kuivdestillatsioonil ja sellele järgneval töötlemisel väävelhappega. Tiofeenitud sulfohapped on mõeldud kasutamiseks farmaatsias ning nende väävli üldsisaldus on tavaliselt üle 9 % massist, nagu ka nende soolade, eelkõige kaltsiumisoolade väävlisisaldus. |
| --- | --- |

2.

bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tiofeenitud sulfohapped, mis on valmistatud teatavate bituminoossete kiltsavide kuivdestillatsioonil ja sellele järgneval töötlemisel väävelhappega. Tiofeenitud sulfohapped on mõeldud kasutamiseks farmaatsias ning nende väävli üldsisaldus on tavaliselt üle 9 % massist, nagu ka nende soolade, eelkõige kaltsiumisoolade väävlisisaldus.

3824 90 15

Ioonivahetid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues lõik, punkt 14.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ioonivahetid sulfoonitud süsiniku baasil ja teatavad saviliigid, kui neid on spetsiaalselt töödeldud, sobimaks ioonivahetiteks (peamiselt katioonivahetiteks), nende hulgas merelist päritolu liivasest lubjarikkast savist saadud alumosilikaatidest glaukoniit geelina. Seda kasutatakse peamiselt vee pehmendamiseks. Muud samal otstarbel kasutatavad tooted põhinevad montmorilloniidil ja kaoliniidil.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sünteetilised ioonivahetid, nt tehistseoliidid ja ioonivahetid alumiiniumoksiidi või silikageeli baasil.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | puhas silikageel (alamrubriik 2811 22 00); |
| --- | --- |

a)

puhas silikageel (alamrubriik 2811 22 00);

| b) | puhas alumiiniumoksiid, aktiveeritud või aktiveerimata (alamrubriik 2818 20 00 või 2818 30 00); |
| --- | --- |

b)

puhas alumiiniumoksiid, aktiveeritud või aktiveerimata (alamrubriik 2818 20 00 või 2818 30 00);

| c) | aktiveeritud savi (alamrubriik 3802 90 00). |
| --- | --- |

c)

aktiveeritud savi (alamrubriik 3802 90 00).

3824 90 20

Elekronlampide getterid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mida tuntakse nimega „getterid”. Need jagatakse „impulssgetteriteks” ja „tavalisteks getteriteks”.

Esimesed aurustatakse vaakumtorus valmistamise ajal; nende hulka kuuluvad: tooted, mis koosnevad nii baariumist, kui ka alumiiniumist, magneesiumist, tantaalist, tooriumist jne, ja mis on traadi või graanulite kujul, ning ühendid, mis koosnevad baarium- ja strontsiumkarbonaatide segust ja on tantaaltraadi kattekihiks.

Teised üksnes kuumutatakse, kuid ei aurustata, ja neil on ainult kontaktabsorptsiooni mõju. Need koosnevad tavaliselt puhastest metallidest (tantaal, volfram, tsirkoonium, nioobium, toorium) traadi, plaatide jne kujul ning seetõttu neid ei saa sellesse alamrubriiki klassifitseerida.

3824 90 30

Nafteenhapped ning nende vees lahustumatud soolad ja estrid

Nafteenhapped on teatavate piirkondade (peamiselt endise NSVLi ja Rumeenia) territooriumil toodetud toornafta töötlemisel kõrvalsaadustena saadud alitsükliliste monokarboksüülhapete segud.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vees lahustumatud nafteenhapete soolad (nt alumiiniumi, baariumi, plii, kroomi, kaltsiumi, mangaani, koobalti, tsingi soolad) ja nende hapete estrid.

3824 90 35

Aktiivkomponentidena amiine sisaldavad korrosioonivastased segud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis aktiivsete komponentidena sisaldavad amiine või nende derivaate ja mida kasutatakse roostetõrjeks, näiteks:

| 1. | valmistised, mis on valmistatud amiinidest või aminoalkoholidest (tavaliselt trietanoolamiinist) ja leelisestest nitrititest, niisutava agensiga või ilma; |
| --- | --- |

1.

valmistised, mis on valmistatud amiinidest või aminoalkoholidest (tavaliselt trietanoolamiinist) ja leelisestest nitrititest, niisutava agensiga või ilma;

| 2. | rasvhapete või vaigutaoliste amiinide ja nende derivaatide (nt fosfaadid ja rasvdiamiinid, rasvhappesoolad ja rasvamiinsoolad) orgaanilised lahused. |
| --- | --- |

2.

rasvhapete või vaigutaoliste amiinide ja nende derivaatide (nt fosfaadid ja rasvdiamiinid, rasvhappesoolad ja rasvamiinsoolad) orgaanilised lahused.

Valmistised, mida kasutatakse mineraalõlide lisanditena, nt korrosiooniinhibiitorid kütteõlides, klassifitseeritakse siiski rubriiki 3811.

3824 90 45

Katlakivieemaldid jms ühendid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3824 punktis B 15 nimetatud tooted ja valmistised, mis lahustavad katlakivi.

3824 90 50

Galvanotehnilised segud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad, näiteks, spetsiaalsed valmistised metallimis- ja poleerimisvannidele ning elektrograafiatooted.

3824 90 55

Segud glütserooli ning rasvhapete mono-, di- ja triestritest (rasvaemulgaatorid)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues lõik, punkt 11.

3824 90 65

Valuvormisegude lisaained (v.a alamrubriiki 3824 10 00 kuuluvad)

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3824 punktides B 6 ja 42 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka:

| 1. | valmistised kaltsiumkarbonaadi, vahade ja värvaine baasil, mis on mõeldud valukärnikastide ja mudelplaatide katmiseks; |
| --- | --- |

1.

valmistised kaltsiumkarbonaadi, vahade ja värvaine baasil, mis on mõeldud valukärnikastide ja mudelplaatide katmiseks;

| 2. | valmistised dekstriini ja naatriumkarbonaadi baasil, mida pärast emulgeerimist kasutatakse teraskonstruktsioonide vormide katmiseks; |
| --- | --- |

2.

valmistised dekstriini ja naatriumkarbonaadi baasil, mida pärast emulgeerimist kasutatakse teraskonstruktsioonide vormide katmiseks;

| 3. | õhukese sünteesvaigukihiga kaetud liiv valukärnide valmistamiseks; |
| --- | --- |

3.

õhukese sünteesvaigukihiga kaetud liiv valukärnide valmistamiseks;

| 4. | tooted terase degaseerimiseks; |
| --- | --- |

4.

tooted terase degaseerimiseks;

| 5. | eraldamisvahendid vormimisel (v.a rubriiki 3403 klassifitseeritavad). |
| --- | --- |

5.

eraldamisvahendid vormimisel (v.a rubriiki 3403 klassifitseeritavad).

3824 90 70

Tulekindlad, veekindlad jms ehituses kasutatavad kaitsesegud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | tulekaitsevahendid (nt ammooniumiühendite baasil, mis kuumuse mõjul punduvad ja moodustavad niiviisi ehitusdetailidele isolatsioonikihi); |
| --- | --- |

1.

tulekaitsevahendid (nt ammooniumiühendite baasil, mis kuumuse mõjul punduvad ja moodustavad niiviisi ehitusdetailidele isolatsioonikihi);

| 2. | fassaadiimmutusvahendid, tavaliselt silikaatide baasil, krohvi veepidavuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

2.

fassaadiimmutusvahendid, tavaliselt silikaatide baasil, krohvi veepidavuse tõstmiseks;

| 3. | betoonisegu lisandid kaitseks põhjavee sisseimbumise vastu. |
| --- | --- |

3.

betoonisegu lisandid kaitseks põhjavee sisseimbumise vastu.

VII JAOTIS

PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED

GRUPP 39

PLASTID JA PLASTTOOTED

| Märkus 6 | Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 32 märkuses 4 ei kehti kolloidlahuste kohta. |
| --- | --- |

Märkus 6

Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 32 märkuses 4 ei kehti kolloidlahuste kohta.

| I. ALGKUJUL |
| --- |
| | Termini „algkujul” määratlemiseks vaata selle grupi märkus 6 ja selle grupi HS selgitavad üldmärkused „algkujul”. |
| 3901 | Etüleeni polümeerid algkujul |
| 3901 10 10 ja 3901 10 90 | Polüetüleen suhtelise tihedusega alla 0,94

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes etüleeni homopolümeerid, s.o polümeerid, milles etüleen moodustab vähemalt 95 % kogu polümeeri massist.
  Polüetüleeni suhteline tihedus tuleb määrata täiteaineteta polümeeri kohta.
  Vedel polüetüleen kuulub nendesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui ta vastab selle grupi märkuses 3 a sätestatud tingimustele. Muudel juhtudel klassifitseeritakse ta alamrubriikidesse 2710 11 11 – 2710 19 99.
  Polüetüleenvahad liigitatakse rubriiki 3404. |
| 3901 20 10 ja 3901 20 90 | Polüetüleen suhtelise tihedusega 0,94 ja rohkem

  Vaata alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad märkused. |
| 3901 90 10 kuni 3901 90 90 | Muud

  Vastavalt selle grupi märkusele 4 ja alamrubriikide märkusele 1 kuuluvad nendesse alamrubriikidesse:






  1. | etüleeni kopolümeerid ja monomeerid peale vinüülatsetaadi (nt etüleeni ja propüleeni kopolümeerid) ning samalaadse koostisega polümeeride segud, milles etüleen on domineeriv komonomeer; |

I. ALGKUJUL

Termini „algkujul” määratlemiseks vaata selle grupi märkus 6 ja selle grupi HS selgitavad üldmärkused „algkujul”.

3901

Etüleeni polümeerid algkujul

3901 10 10 ja 3901 10 90

Polüetüleen suhtelise tihedusega alla 0,94

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes etüleeni homopolümeerid, s.o polümeerid, milles etüleen moodustab vähemalt 95 % kogu polümeeri massist.

Polüetüleeni suhteline tihedus tuleb määrata täiteaineteta polümeeri kohta.

Vedel polüetüleen kuulub nendesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui ta vastab selle grupi märkuses 3 a sätestatud tingimustele. Muudel juhtudel klassifitseeritakse ta alamrubriikidesse 2710 11 11 – 2710 19 99.

Polüetüleenvahad liigitatakse rubriiki 3404.

3901 20 10 ja 3901 20 90

Polüetüleen suhtelise tihedusega 0,94 ja rohkem

Vaata alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad märkused.

3901 90 10 kuni 3901 90 90

Muud

Vastavalt selle grupi märkusele 4 ja alamrubriikide märkusele 1 kuuluvad nendesse alamrubriikidesse:

1.

etüleeni kopolümeerid ja monomeerid peale vinüülatsetaadi (nt etüleeni ja propüleeni kopolümeerid) ning samalaadse koostisega polümeeride segud, milles etüleen on domineeriv komonomeer;

| 2. | selle grupi märkuses 5 sätestatud keemiliselt modifitseeritud polüetüleen (nt klooritud polüetüleen ja sulfoklooritud polüetüleen). |
| --- | --- |

2.

selle grupi märkuses 5 sätestatud keemiliselt modifitseeritud polüetüleen (nt klooritud polüetüleen ja sulfoklooritud polüetüleen).

3902

Propüleeni ja teiste olefiinide polümeerid algkujul

3902 10 00

Polüpropüleen

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik kehtib vastavate muudatustega selle alamrubriigi kohta.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedel polüpropüleen, mis ei vasta selle grupi märkuse 3 a nõuetele (nt tripropüleen või tetrapropüleen) (alamrubriigid 2710 11 11 – 2710 19 99).

3902 20 00

Polüisobutüleen

Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste rubriigi 3902 kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud toode.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedel polüisobutüleen, mis ei vasta selle grupi märkuse 3 a nõuetele (nt tri-isobutüleen) (alamrubriigid 2710 11 11 – 2710 19 99).

3902 30 00

Propüleeni kopolümeerid

Sellesse alamrubriiki kuulub kopolümeer või polümeeride segu, mis sisaldab 45 % etüleeni, 35 % propüleeni ja 20 % isobutüleeni massist, kuna propüleen ja isobutüleen, mille polümeerid kuuluvad rubriiki 3902, moodustavad 55 % kopolümeeri massist ja, kokku arvestatuna, domineerivad etüleeni üle. Peale selle on propüleen (mille kopolümeerid on selgesõnaliselt sellega seoses nimetatud) isobutüleeni suhtes domineeriv monomeer (selle grupi märkuse 4 ja alamrubriikide märkuse 1 kohaldamine).

Kui eelpool toodud näites on propüleeni ja isobutüleeni protsendimäärad vastupidised, kuulub kõnesolev kopolümeer alamrubriikidesse 3902 90 10 – 3902 90 90.

3902 90 10 kuni 3902 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mida tuntakse kaubanimetuse polü(α-olefiinid) all ja mis saadakse tavaliselt dets-1-eeni nõrgal polümeerimisel ja selliselt saadud toote hüdrogeenimisel ning destilleerimise abil C20-, C30-, C40-, ja C50-süsivesiniku aatomiga fraktsioonide eraldamisega. Müügil olevad polü(α-olefiinid) on nende fraktsioonide erinevat liiki segud.

Need tooted on vedelikud, mis ei vasta ilmtingimata selle grupi märkuses 3 c sätestatud kriteeriumidele, kuid vastavad sama grupi märkuse 3 a tingimustele. Tooteid kasutatakse mineraalõlide asendajatena sünteetiliste ja poolsünteetiliste määrdeõlide valmistamisel, et anda taolistele toodetele kõrgem viskoossusindeks, madalam hangumistemperatuur, parem soojuskindlus, kõrgem leektemperatuur ja väiksem lenduvus.

3903

Stüreeni polümeerid algkujul

Sellesse rubriiki ei kuulu stüreeni sisaldavad polüestrid (rubriik 3907).

3903 11 00 ja 3903 19 00

Polüstüreen

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib nende alamrubriikide kohta.

3904

Vinüülkloriidi või muude halogeenitud olefiinide polümeerid algkujul

Vinüülpolümeer on polümeer, mille monomeer on alljärgneva ehitusega:

Image

kus C-X side ei ole ei süsinik-süsinik side ega süsinik-vesinik side.

3904 10 00

Teiste ainetega segamata polü(vinüülkloriid)

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle alamrubriigi kohta.

3904 21 00 ja 3904 22 00

Muud polü(vinüülkloriidid)

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib nende alamrubriikide kohta.

3904 30 00

Vinüülkloriid-vinüülatsetaatkopolümeerid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes:

| 1. | vinüülkloriidkopolümeerid, milles vinüülkloriid on domineeriv monomeer; |
| --- | --- |

1.

vinüülkloriidkopolümeerid, milles vinüülkloriid on domineeriv monomeer;

| 2. | polü(vinüülkloriidi) ja polü(vinüülatsetaadi) segud, milles vinüülkloriid on domineeriv monomeer. |
| --- | --- |

2.

polü(vinüülkloriidi) ja polü(vinüülatsetaadi) segud, milles vinüülkloriid on domineeriv monomeer.

3904 40 00

Muud vinüülkloriidkopolümeerid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad vinüülkloriidi ja etüleeni kopolümeerid, milles vinüülkloriid on domineeriv komonomeer.

3904 61 00

Polütetrafluoretüleen

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle alamrubriigi kohta.

3904 69 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad polü(klorotrifluoroetüleen) ja polü(vinülideenfluoriid).

3906

Akrüülpolümeerid algkujul

3906 10 00

Polü(metüülmetakrülaat)

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle alamrubriigi kohta.

3906 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub polü(akrüülnitriil).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | ioonivahetitest akrüülpolümeerid (rubriik 3914 00 00); |
| --- | --- |

a)

ioonivahetitest akrüülpolümeerid (rubriik 3914 00 00);

| b) | akrüülnitriilkopolümeerid, mis vastavad grupi 40 märkuse 4 nõuetele (grupp 40). |
| --- | --- |

b)

akrüülnitriilkopolümeerid, mis vastavad grupi 40 märkuse 4 nõuetele (grupp 40).

3907

Polüatsetaalid, muud polüeetrid ja epoksüvaigud algkujul; polükarbonaadid, alküüdvaigud, polüallüülestrid ja muud polüestrid algkujul

Eesliite „polü-” määratlus kohta selle rubriigi tähenduses vaata selle grupi alamrubriikide märkuse 1 punkti a alapunkt 1.

3907 20 11 kuni 3907 20 99

Muud polüeetrid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka keemiliselt modifitseeritud polüeetrid (v.a polüatsetaalid) (vt HS selgitavad märkused, rubriik 3907, punkt 2).

3907 20 21

Hüdroksüülarvuga kuni 100

Polümeeri hüdroksüülarv on milligrammides antud kaaliumhüdroksiidi kogus, mis vastab hüdroksüülrühmadele 1 g proovis. See näitab hüdroksüülrühmade kontsentratsiooni polümeeri ahelas. Hüdroksüülarvu võidakse mõõta nt ASTM D 4274 ühe meetodi järgi.

Kõrge hüdroksüülarvuga (üle 100) polüeetreid ja polüestreid saadakse polüoolide kasutamisel nende sünteesil; need saadused, milles on palju aktiivseid hüdroksüürühmi, reageerivad isotsüanaatidega ja neid kasutatakse polüuretaanide tootmiseks.

3907 20 29

Muud

Vaata alamrubriigi 3907 20 21 selgitavad märkused.

3907 40 00

Polükarbonaadid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kopolümeerid, mis sisaldavad polükarbonaadi komponenti ja polü(etüleentereftalaadi) komponenti, kui polükarbonaat domineerib (vt HS selgitavad üldmärkused selle grupi alamrubriikide kohta, punkt B 1, kuues lõik.

3907 60 20 ja 3907 60 80

Polü(etüleentereftalaat)

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamrubriigi kohta.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kopolümeerid, mis sisaldavad polükarbonaadi komponenti ja polü(etüleentereftalaadi) komponenti, kui polü(etüleentereftalaat) domineerib (vt HS selgitavad üldmärkused selle grupi alamrubriikide kohta, punkt B 1, kuues lõik.

3907 60 20

Viskoossusarvuga vähemalt 78 ml/g

Polü(etüleentereftalaati) viskoossusarvuga vähemalt 78 ml/g kasutatakse tavaliselt pudelite tootmiseks.

Viskoossusarvu arvutatakse ISO standardi 1628-5 järgi.

3907 99 11 ja 3907 99 19

Hüdroksüülarvuga kuni 100

Vaata alamrubriigi 3907 20 21 selgitavad märkused.

3907 99 91 ja 3907 99 98

Muud

Vaata alamrubriigi 3907 20 21 selgitavad märkused.

3908

Polüamiidid algkujul

3908 10 00

Polüamiid-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 või -6,12

Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamrubriigi kohta.

3909

Aminovaigud, fenoolvaigud ja polüuretaanid algkujul

Selles rubriigis osundatud vaigumonomeeridest koosnevate kopolümeeride ja nende segude klassifitseerimise kohta vaata selle grupi märkus 4.

3911

Naftavaigud, kumaroonindeenvaigud, polüterpeenid, polüsulfiidid, polüsulfoonid ja muud käesoleva grupi märkuses 3 osutatud mujal nimetamata tooted algkujul

3911 10 00

Naftavaigud, kumaroon-, indeen- või kumaroon-indeenvaigud ja polüterpeenid

Selle alamrubriigi polüterpeenid hõlmavad üksnes neid polümeere ja polümeeride segusid, milles üks või mitu terpeeni monomeeri moodustavad vähemalt 95 % kogu polümeeri massist.

3911 90 11 kuni 3911 90 19

Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni saadused, keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 3911 esimese lõigu punktides 2–5 nimetatud tooted.

3912

Mujal nimetamata tselluloos ja selle keemilised derivaadid algkujul

3912 11 00 ja 3912 12 00

Tselluloosatsetaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine lõik, punkt 1.

3912 20 11 kuni 3912 20 90

Nitrotselluloos (k.a kolloodium)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine lõik, punkt 2.

3912 20 11

Kolloodium ja tselloidiin

Kolloodium on nitrotselluloosi 12 % lahus eetri ja alkoholi segus. Kuivamisel jätab lahus elastse nitrotselluloosikihi, mille elastsust võidakse suurendada riitsinusõli lisamisega. Kolloodiumi võidakse saada ka nitrotselluloosi lahustamisel atsetoonis. Kolloodiumi kasutatakse fotoemulsioonide valmistamisel ja meditsiinis.

Tselloidiini saadakse kolloodiumist lahustite osalisel aurustumisel. Tselloidiin on tahkis.

3912 20 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastifitseerumata tselluloosnitraadid (nitrotselluloos), v.a kolloodiumid ja tselloidiin, isegi kui neid ohutuse tagamiseks niisutatakse – tavaliselt etüül- või butüülalkoholiga – või muul viisil ohutuks muudetakse.

3912 31 00 kuni 3912 39 80

Tsellulooseetrid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine lõik, punkt 4.

3912 31 00

Karboksümetüültselluloos ja selle soolad

Karboksümetüültselluloos tekib monoklooräädikhappe reageerimisel leeliselise tselluloosiga. Seda kasutatakse peamiselt paksendi ja kaitsekolloidina.

3912 39 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad metüültselluloos, bensüültselluloos ja hüdroksüetüültselluloos.

3912 90 10

Tselluloosestrid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tselluloospropionaat ja tselluloosbutüraat.

3912 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub mujal nimetamata tselluloos algkujul.

Regenereeritud tselluloosi ei klassifitseerita tavaliselt siia, kuna see on tavaliselt kaubanduslikul kujul. Õhukese ja läbipaistva kile kujul klassifitseeritakse ta rubriiki 3920 või 3921 ja tekstiilkiudude kujul gruppi 54 või 55.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tselluloosestrite ja tsellulooseetrite segud (vt selle grupi alamrubriikide märkus 1).

3913

Mujal nimetamata looduslikud polümeerid (nt algiinhape) ja modifitseeritud looduslikud polümeerid (nt tahked proteiinid, loodusliku kautšuki keemilised derivaadid) algkujul

3913 10 00

Algiinhape, selle soolad ja estrid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3913, esimene lõik, punkt 1.

3913 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3913, esimene lõik, punktid 2–4.

II. JÄÄTMED, LÕIKMED JA PURU; POOLTOOTED; TOOTED

3915

Plastijäätmed, -lõikmed ja -puru

Termin „plastid” on määratletud selle grupi märkuses 1.

Sellesse rubriiki kuuluvad:

| 1. | jäätmed, lõikmed ja puru, mis koosnevad ühest ainsast algkujule viidud termokõvenevast (juba kõvenenud) materjalist; |
| --- | --- |

1.

jäätmed, lõikmed ja puru, mis koosnevad ühest ainsast algkujule viidud termokõvenevast (juba kõvenenud) materjalist;

| 2. | jäätmed, lõikmed ja puru, mis on termoplastsete või termokõvenevate (juba kõvenenud) ainete või mõlematest koosnevate algkujule viidud plastide segu. |
| --- | --- |

2.

jäätmed, lõikmed ja puru, mis on termoplastsete või termokõvenevate (juba kõvenenud) ainete või mõlematest koosnevate algkujule viidud plastide segu.

3915 90 11 ja 3915 90 18

Liitumispolümerisatsiooni saadused

Termini „liitumispolümerisatsiooni saadused” määratluse kohta vaata selle grupi HS selgitavad üldmärkused, „Polümeerid”, punkt 1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad jäätmed, lõikmed ja puru propüleen-, akrüül- ning vinüülatsetaat- ja vinülideenatsetaatpolümeeridest.

3915 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad jäätmed, lõikmed ja puru polüestritest, polüamiididest või polüuretaanidest.

3916

Plastist monokiud, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ületab 1 mm; plastist latid, vardad ja profiilvormid, pinnatöötlusega või ilma, kuid muul viisil töötlemata

3916 90 11 kuni 3916 90 19

Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni saadustest, mis on keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad monokiud, latid, vardad ja profiilvormid polüestritest, polüamiididest või polüuretaanidest.

3916 90 51 ja 3916 90 59

Liitumispolümerisatsiooni saadustest

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad monokiud, latid, vardad ja profiilvormid propüleen- või stüreen- või akrüülpolümeeridest.

3917

Plastist torud ja voolikud ja nende liitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud)

Termini „plastist torud ja voolikud” määratluse kohta vaata selle grupi märkus 8.

3917 29 12

Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni saadustest, mis on keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastist torud ja voolikud, mis on valmistatud fenool-, amino-, alküüdvaikudest või muudest polüestritest, polüamiididest, polüuretaanidest ja silikoonidest.

3917 29 15

Liitumispolümerisatsiooni saadustest

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis on valmistatud polütetrahaloetüleenidest, polüisobutüleenist, stüreen-, vinülideenkloriid-, vinüülatsetaat- või muude vinüülestrite polümeeridest ja akrüülpolümeeridest.

3917 32 10

Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni saadustest, mis on keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata

Vaata alamrubriigi 3917 29 12 selgitavad märkused.

3917 32 31 kuni 3917 32 39

Liitumispolümerisatsiooni saadustest

Vaata alamrubriigi 3917 29 15 selgitavad märkused.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mis on valmistatud etüleen-, propüleen- või vinüülkloriidpolümeeridest.

3918

Plastist põranda-, seina- või laekatted, isekleepuvad või mitte, rullides või plaatidena, vastavalt käesoleva grupi märkuse 9 määratlusele.

Sellesse rubriiki kuulub perforeerimata lehtplast, rullides või plaatidena, kasutamiseks nt tenniseväljakute ja terrasside katmiseks.

3919

Isekleepuvad plastist tahvlid, lehed, kiled, fooliumid, lindid, ribad ja muud lamevormid, rullides või mitte

Termini „isekleepuvad” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3919, esimene lõik. Sellesse rubriiki ei kuulu plastist lamevormid, mis kleepuvad üksnes siledatele pindadele nagu klaas.

Selle rubriigi kaupadel on sageli eemaldatav, paberist või plastist kaitsekile või -riba. Seda kaitsekilet või -riba ei võeta kauba klassifitseerimisel arvesse.

3919 10 11 kuni 3919 10 90

Kuni 20 cm laiustes rullides

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kleepribad, millel on ärarebimisnöör ja mis on ühekordsetel jaoturitel, ja mis mõeldud peamiselt jaemüügiks ning mida tavaliselt uuesti kasutada ei saa.

3919 10 11 kuni 3919 10 19

Ribad, mis on kaetud vulkaniseerimata loodusliku või sünteeskautšukiga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes isekleepuvad ribad, mis on äratuntavalt kasutatavad üksnes või peamiselt kinnitamiseks. Selliseid ribasid kasutatakse tavaliselt kaupade pakkimisel vms otstarbel.

3919 10 69

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis on valmistatud stüreen- või propüleen- või akrüülpolümeeridest.

3920

Muud tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad, plastist, v.a vahtplastist, armeerimata, lamineerimata, tugevdamata ja muul viisil teiste materjalidega kombineerimata

Vaata selle grupi lisamärkus 10.

Sellesse rubriiki ei kuulu ribad laiusega kuni 5 mm (grupp 54).

3920 20 71

Dekoratiivribad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ribad, mida kasutatakse pakkimiseks ja mis on värvitud, siidised ja mis on valmistatud propüleenpolümeeridest ekstrusiooni teel.

Valmistoote propüleenpolümeeride molekulaarorientatsioon põhjustab toote fibrilleerimise, kui riba tõmmatakse käega piki suunda, luues eksliku mulje kiul põhinevast tootest.

Nende ribade paksus on umbes 0,13 mm, need võivad olla trükimustriga ja keerdumiseks sobivad. Need on tavaliselt keritud poolidele või torurullidele ja turustatakse kaubanimetuse „plastist lauspaelad” („plastic bolducs”) all. Neid kasutatakse samal otstarbel kui rubriiki 5806 klassifitseeritavaid lauspaelu. Need dekoratiivribad sõlmitakse tavaliselt pakenditele ümber.

Sellesse rubriiki ei kuulu dekoratiivribad laiusega kuni 5 mm (alamrubriik 5404 90 11).

3920 20 79

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ribad, mida kasutatakse pakkimiseks ja mis on kas värvimata või värvitud massis, ja mis valmistatud propüleenpolümeeridest ekstrusiooni teel.

Need dekoratiivribad – vastupidi alamrubriigi 3920 20 71 dekoratiivribadele – ei ole siidised, need on paksemad ja jäigemad ega ole keerdumiseks sobivad. Need võivad olla reljeefse või süvendatud pinnaga ja trükimustriga.

Dekoratiivriba tõmmatakse pinguli ümber pakitava eseme ja otsad seejärel sulatatakse kokku või ühendatakse metall- või plastklambriga.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ribad laiusega kuni 5 mm (alamrubriik 5404 90 19).

3920 43 10 ja 3920 43 90

Mis sisaldavad plastifikaatoreid vähemalt 6 % massist

Vaata selle grupi märkus 2 ja HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3920 43 ja 3920 49.

3920 49 10 ja 3920 49 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3920 43 ja 3920 49.

3920 73 10

Kiled kino- ja fotofilmi jaoks, rullides või ribadena

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plaadid, mis sobivad kasutamiseks kino- ja fotofilmide valgustundlike materjalide alusena.

3921

Muud plastist tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad

Vaata rubriigi 3920 selgitavad märkused.

3921 90 41

Kõrgrõhu all lamineeritud, ühelt või mõlemalt poolt dekoratiivse pinnaga

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastlaminaadid, mis koosnevad kiulisest materjalist lehtede (nt paber) kihtidest, mis on immutatud termokõvendusvaikudega ja kokku liimitud vähemalt 5 Mpa rõhu all kuumutades; väliskiht või -kihid on dekoratiivse värvipinnaga või mustriga (nt puiduimitatsioon).

Laminaate dekoratiivkihtidega mõlemal poolel kasutatakse vertikaalselt, nt näituseruumide või vaateakende vaheseintena; laminaate dekoratiivkihiga ühel poolel kasutatakse peamiselt puitlaastplaatide katmiseks.

3923

Plasttooted kaupade veoks või pakkimiseks; plastist korgid, kaaned, kapslid jms sulgurid

3923 90 10

Ekstrusiooni teel valmistatud torukujulised võrgud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad võrgud on mõeldud pakkematerjaliks, neid müüakse kindlaksmääramata pikkuste tükkidena. Sobiva pikkusega tükkideks lõigatud võrgust valmistatakse tavaliselt kotte teatavate puu- ja juurviljade, nt õunad, apelsinid, kartulid ja sibulad, pakkimiseks.

3924

Plastist lauanõud, kööginõud, muud majapidamis- ja tualett-tarbed

3924 90 11

Pesukäsnad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad regenereeritud tselluloosist pesukäsnad, mis on lõigatud muukujuliseks peale ristkülikukujulise (sh ruudukujuline), ning ristkülikukujulised (sh ruudukujulised) pesukäsnad, mis on ümardatud servadega või muul viisil töödeldud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | eelpool nimetatud pesukäsnad muust plastist, v.a regenereeritud tselluloosist (alamrubriik 3924 90 90); |
| --- | --- |

a)

eelpool nimetatud pesukäsnad muust plastist, v.a regenereeritud tselluloosist (alamrubriik 3924 90 90);

| b) | looduslikud loomsed käsnad (alamrubriik 0511 99 31 ja 0511 99 39); |
| --- | --- |

b)

looduslikud loomsed käsnad (alamrubriik 0511 99 31 ja 0511 99 39);

| c) | lihtsalt ristkülikukujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud pesukäsnad (rubriik 3921). |
| --- | --- |

c)

lihtsalt ristkülikukujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud pesukäsnad (rubriik 3921).

3925

Plastist mujal nimetamata ehitusdetailid

Vaata selle grupi lisamärkus 11.

3925 20 00

Uksed, nende piidad ja lävepakud, aknad ja nende raamid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3925 20.

3925 90 10

Uste, akende, treppide, seinte või teiste ehitise osade sisse või peale paigaldamiseks mõeldud liitmikud ja kinnitusdetailid

Vaata selle grupi lisamärkus 11 ij.

GRUPP 40

KAUTŠUK JA KUMMITOOTED

Üldist

Selle grupi märkuses 4 a tähistatakse terminiga „mittetermoplastilised ained” aineid, mida ei saa termilise töötlemisega korduvalt selliselt pehmendada, et neile saaks vormimise või ekstrusiooni teel kuju anda.

| 4001 | Looduslik kautšuk, balaata, gutapertš, guajuula, tšikle jms looduslikud vaigud (algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena) |
| --- | --- |
| 4001 21 00 | Suitsutatud lehtedena

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, esimene lõik. |
| 4001 29 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, teine ja neljas lõik.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad valkjaskollane kreppkummi, pruun kreppkummi, soonilised ja õhukuivad lehed, reaglomeeritud kummigraanulid ja looduslik kautšuk aglomeerimata pulbri või terade kujul („free-flowing powders”). |
| 4002 | Õlidest toodetud sünteetiline kautšuk ja faktis, algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena; rubriigi 4001 ainete segud käesoleva rubriigi ainetega, algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena |
| 4002 99 10 | Plastide lisamisega modifitseeritud tooted

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad selle grupi märkuses 4 c osutatud tooteid, v.a depolümeeritud looduslik kautšuk (alamrubriik 4002 99 90). |
| 4002 99 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad karboksüülitud akrüülnitriil-butadieenkautšukid (XNBR), akrüülnitriil-isopreenkautšukid (NIR) ja õlidest valmistatud faktis. |
| 4005 | Vulkaniseerimata täidisega kautšuk (toorkummi) algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena |
| 4005 20 00 | Lahused; dispersioonid, v.a alamrubriiki 4005 10 kuuluvad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B, esimene ja teine lõik. |
| 4005 91 00 | Tahvlid, lehed ja ribad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punktid B 3 ja 4.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vulkaniseerimata kautšukist tahvlid, lehed ja ribad, lõikamata või ainult ristkülikukujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud, mis on ühelt poolt liimainega kaetud. Liimi pealekandmist loetakse selle grupi märkus 9 tähenduses üksnes pinnatöötluseks. Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka tooted, millel on liimikihti kaitsev, eemaldatav paberist, tekstiilmaterjalist jne kiht. |
| 4005 99 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B 5, esimene ja teine lõik. |
| 4009 | Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), liitmikega (näiteks muhvid, põlved, äärikud) või liitmiketa |
| 4009 12 00 | Liitmikega

  Selle alamrubriigi torudel, voolikutel ja lohvidel võivad olla liitmikud mis tahes materjalist. |
| 4009 22 00 | Liitmikega

  Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused. |
| 4009 32 00 | Liitmikega

  Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused. |
| 4009 42 00 | Liitmikega

  Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused. |
| 4011 | Uued kummist õhkrehvid |
| 4011 20 10 | Koormusindeksiga kuni 121

  Koormusindeks on alati rehvile märgitud. See on määratletud nõukogu direktiivis nr 92/23/EMÜ (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95). |
| 4011 20 90 | Koormusindeksiga üle 121

  Vaata alamrubriigi 4011 20 10 selgitavad märkused. |
| 4011 40 20 | Velje diameetriga kuni 33 cm

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad rehvid velje läbimõõduga kuni 13 tolli (13 tolli = 33,02 cm). Velje läbimõõt tollides on alati märgitud rehvile (vt nõukogu direktiiv nr 92/23/EMÜ (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95)). |
| 4011 61 00 kuni 4011 69 00 | Muud, kalasaba- vms mustriga

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 61 – 4011 69. |
| 4011 62 00 | Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega kuni 61 cm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94. |
| 4011 63 00 | Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega üle 61 cm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94. |
| 4011 93 00 | Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega kuni 61 cm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94. |
| 4011 94 00 | Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega üle 61 cm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94. |
| 4015 | Rõivad ja rõivamanused (sh sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad) igaks otstarbeks, vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist) |
| 4015 11 00 | Kirurgilised

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4015 11.
  See alamrubriik ei hõlma ainult kirurgilisi kindaid steriilses pakendis. Siia kuuluvad ka kindad, mis vastavad standarditele EN 455-1 ja EN 455-2 või võrdväärsetele standarditele. |
| 4015 19 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | labakindad ja pikarandmelised kindad tööstuslikuks kasutamiseks; |

4001

Looduslik kautšuk, balaata, gutapertš, guajuula, tšikle jms looduslikud vaigud (algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena)

4001 21 00

Suitsutatud lehtedena

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, esimene lõik.

4001 29 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, teine ja neljas lõik.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valkjaskollane kreppkummi, pruun kreppkummi, soonilised ja õhukuivad lehed, reaglomeeritud kummigraanulid ja looduslik kautšuk aglomeerimata pulbri või terade kujul („free-flowing powders”).

4002

Õlidest toodetud sünteetiline kautšuk ja faktis, algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena; rubriigi 4001 ainete segud käesoleva rubriigi ainetega, algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena

4002 99 10

Plastide lisamisega modifitseeritud tooted

Sellesse alamrubriiki kuuluvad selle grupi märkuses 4 c osutatud tooteid, v.a depolümeeritud looduslik kautšuk (alamrubriik 4002 99 90).

4002 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad karboksüülitud akrüülnitriil-butadieenkautšukid (XNBR), akrüülnitriil-isopreenkautšukid (NIR) ja õlidest valmistatud faktis.

4005

Vulkaniseerimata täidisega kautšuk (toorkummi) algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena

4005 20 00

Lahused; dispersioonid, v.a alamrubriiki 4005 10 kuuluvad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B, esimene ja teine lõik.

4005 91 00

Tahvlid, lehed ja ribad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punktid B 3 ja 4.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vulkaniseerimata kautšukist tahvlid, lehed ja ribad, lõikamata või ainult ristkülikukujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud, mis on ühelt poolt liimainega kaetud. Liimi pealekandmist loetakse selle grupi märkus 9 tähenduses üksnes pinnatöötluseks. Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka tooted, millel on liimikihti kaitsev, eemaldatav paberist, tekstiilmaterjalist jne kiht.

4005 99 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B 5, esimene ja teine lõik.

4009

Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), liitmikega (näiteks muhvid, põlved, äärikud) või liitmiketa

4009 12 00

Liitmikega

Selle alamrubriigi torudel, voolikutel ja lohvidel võivad olla liitmikud mis tahes materjalist.

4009 22 00

Liitmikega

Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.

4009 32 00

Liitmikega

Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.

4009 42 00

Liitmikega

Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.

4011

Uued kummist õhkrehvid

4011 20 10

Koormusindeksiga kuni 121

Koormusindeks on alati rehvile märgitud. See on määratletud nõukogu direktiivis nr 92/23/EMÜ (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95).

4011 20 90

Koormusindeksiga üle 121

Vaata alamrubriigi 4011 20 10 selgitavad märkused.

4011 40 20

Velje diameetriga kuni 33 cm

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rehvid velje läbimõõduga kuni 13 tolli (13 tolli = 33,02 cm). Velje läbimõõt tollides on alati märgitud rehvile (vt nõukogu direktiiv nr 92/23/EMÜ (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95)).

4011 61 00 kuni 4011 69 00

Muud, kalasaba- vms mustriga

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 61 – 4011 69.

4011 62 00

Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega kuni 61 cm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94.

4011 63 00

Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega üle 61 cm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94.

4011 93 00

Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega kuni 61 cm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94.

4011 94 00

Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasinatele veljemõõtmega üle 61 cm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94.

4015

Rõivad ja rõivamanused (sh sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad) igaks otstarbeks, vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist)

4015 11 00

Kirurgilised

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4015 11.

See alamrubriik ei hõlma ainult kirurgilisi kindaid steriilses pakendis. Siia kuuluvad ka kindad, mis vastavad standarditele EN 455-1 ja EN 455-2 või võrdväärsetele standarditele.

4015 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

labakindad ja pikarandmelised kindad tööstuslikuks kasutamiseks;

| 2. | kaitsekindad radioloogidele, mis on pliikarbonaadil põhineva seguga töödeldult muudetud röntgenikiirtele läbimatuks. |
| --- | --- |

2.

kaitsekindad radioloogidele, mis on pliikarbonaadil põhineva seguga töödeldult muudetud röntgenikiirtele läbimatuks.

4015 90 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 4015 nimetatud toodete (v.a sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad), kuuluvad sellesse rubriiki ka kaitserõivad, mis kaitsevad radiatsiooni või õhurõhu eest, nt hermeetilised ülikonnad lenduritele), kui need ei ole varustatud hingamisaparaatidega. Kui rõivad on varustatud hingamisaparaatidega, siis klassifitseeritakse need rubriiki 9020 00 00.

4016

Muud tooted vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist)

4016 91 00

Põrandakatted ja matid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4016, teine lõik, punkt 2.

4016 99 52 ja 4016 99 99

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 4016 punktides 7–14 osutatud toodete kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka pimsskiviplokid, mida (vahetatava) smirgelpaberiga kaetult kasutatakse teatavate esemete käsitsi poleerimiseks..

VIII JAOTIS

TOORNAHAD, NAHK, KARUSNAHK JA TOOTED NENDEST; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V. A JÄMESIIDIST)

GRUPP 41

TOORNAHAD (V. A KARUSNAHAD) JA NAHK

| 4101 | Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata |
| --- | --- |
| 4101 20 10 kuni 4101 20 90 | Terved nahad, üksnes kuivatatuna massiga kuni 8 kg, kuivsoolatuna kuni 10 kg, värskena, märgsoolatuna või muul viisil konserveerituna massiga kuni 16 kg iga nahk

  Nende alamrubriikide nahku loetakse terveteks nahkadeks ka siis, kui need on peata ja jalgadeta; kuid need ei tohi olla laustetud, s.t nahk peab olema esialgse paksusega ega tohi olla lõhestatud kaheks või enamaks kihiks. |
| 4101 20 10 | Värsked

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mis on loomalt üksnes nülitud. Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka jahutatud toornahad ja nahad. |
| 4101 20 30 | Märgsoolatud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mida hoitakse roiskumast üksnes soolamisega. |
| 4101 20 50 | Kuivatatud või kuivsoolatud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kuivatatud nahad (säilitatakse üksnes kuivatamisega, kas antiseptikumide lisamisega või ilma nendeta) ja kuivsoolatud nahad. |
| 4101 20 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad painitud nahad (kastetud lubjavette või kaetud lupja sisaldava pastaga), pikeldatud nahad (niisutatud soola sisaldava soolhappe või väävelhappe või muude kemikaalide nõrga lahusega) ja muude vahenditega konserveeritud nahad. |
| 4101 50 10 kuni 4101 50 90 | Terved nahad massiga üle 16 kg

  Vaata alamrubriikide 4101 20 10 – 4101 20 90 selgitavad märkused. |
| 4101 50 10 | Värsked

  Vaata alamrubriigi 4101 20 10 selgitavad märkused. |
| 4101 50 30 | Märgsoolatud

  Vaata alamrubriigi 4101 20 30 selgitavad märkused. |
| 4101 50 50 | Kuivatatud või kuivsoolatud

  Vaata alamrubriigi 4101 20 50 selgitavad märkused. |
| 4101 50 90 | Muud

  Vaata alamrubriigi 4101 20 90 selgitavad märkused. |
| 4101 90 00 | Muud, k.a krupoonid, poolkrupoonid ja kõhud

  Krupoon koosneb selja ja tagapoole nahast; see on naha kõige paksem ja tugevam ning seetõttu kõige väärtuslikum osa.
  Poolkrupoonid saadakse krupooni piki seljajoont kaheks lõikamisel. |
| 4102 | Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuses 1 c nimetatud |
| 4102 10 10 | Tallede toornahad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga kuni 0,75 m2. |
| 4102 10 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga üle 0,75 m2. |
| 4102 21 00 | Pikeldatud

  Pikeldatud nahkade kohta vt alamrubriigi 4101 20 90 selgitavad märkused. |
| 4103 | Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuses 1 b või 1 c nimetatud |
| 4103 20 00 | Roomajate nahad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad püütonite, boade, alligaatorite, kaimanite, iguaanide, gaavialide ja sisalikkude nahad. |
| 4103 90 10 | Kitsede ja kitsetallede nahad

  Kitsede ja kitsetallede nahad on pikad ja kitsad ning neil on pikk kaelaosa, kuna aga lammaste ja lambatallede nahad on laiemad ja neil on lühem kaelaosa.
  Vaata ka selle grupi märkus 1 c. |
| 4104 | Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

  Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B. |
| 4104 11 10 kuni 4104 19 90 | Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

  Ainult pargitud nahad on äratuntavad eelkõige lihapoolsest küljest, kus eriti servades on näha esialgset nahaalust sidekudet. Seetõttu on lihapoolne pind kiuline ja kare. Osaliselt pargitud (eelpargiga) nahad klassifitseeritakse samadesse alamrubriikidesse kui pargitud, kuid edasi töötlemata nahad.
  Nende nahkade klassifitseerimist ei mõjuta parkimise lõpetamise protsessid, mil parkimiseks kasutatavad ained ja jääkvesi eemaldatakse nahast (nt pesemise, väänamise, pressimise, kuivatamise ja venitamisega). See kehtib ka pargitud, kuid edasi töötlemata nahkade ainult laustmise kohta. |
| 4104 11 10 kuni 4104 11 90 | Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata pinnafaktuuriga pinnalaust

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad, millel on epidermise eemaldamise järel näha esialgne pinnafaktuur ning pinnast ei ole midagi eemaldatud, nt pimssimise või hõõrumisega.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ainult need nahad, millel on naha karvapool alles. |
| 4104 41 11 kuni 4104 49 90 | Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

  Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik. |
| 4104 41 11 kuni 4104 41 90 | Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata pinnafaktuuriga pinnalaust

  Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 11 90 selgitavad märkused. |
| 4104 41 11 | Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkainetega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad seebu vasika nahad, mis on ainult pargitud, kasutades taimseid parkaineid, ja mis võivad olla töödeldud nt taimeõlidega, tagamaks nende säilimist pikkadel vedudel.
  Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus. Naha karvapool on sile ja ühtlaselt läikiv ning lihapool on tavaliselt kaapimisega hoolsasti puhastatud. Enne kui seda liiki nahku saab kasutada esemete valmistamiseks, tuleb need täiesti uuesti töödelda (park eemaldada) ja seega võib neid pidada eelpargiga nahkadeks.
  Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakistanist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse. |
| 4104 49 11 | Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkainetega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

  Vaata alamrubriigi 4104 41 11 selgitavad märkused. |
| 4105 | Lammaste või lambatallede pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, villata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

  Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B. |
| 4105 10 10 ja 4105 10 90 | Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

  Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused. |
| 4105 10 10 | Laustmata

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad laustmata nahad (s.t need on esialgse paksusega ega ole lõhestatud mitmeks kihiks), ka need, mis on õhendatud täiesti ühetasaseks, kaapides lihapoolelt ära liha- ja kudede jäänused ning konarlikkuse. |
| 4105 30 10 kuni 4105 30 99 | Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

  Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik. |
| 4105 30 10 | Taimse eelpargiga india villalamba nahad, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, mida tuleb enne viimistlust edasi parkida.
  Nahad, mis on ainult pargitud, kasutades taimseid parkaineid, ja mis võivad olla töödeldud nt taimeõlidega, tagamaks nende säilimist pikkadel vedudel.
  Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus.
  Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakistanist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse. |
| 4105 30 91 | Laustmata

  Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad lamba- ja tallenahad, mis on pargitud soola, maarja, munakollase ja jahu seguga (maarjapargiga nahk). Neid nahku kasutatakse peamiselt kinnaste või kõrgekvaliteediliste jalatsite valmistamisel. |
| 4105 30 99 | Laustetud

  Vaata alamrubriigi 4105 30 91 selgitavad märkused, teine lõik. |
| 4106 | Muude loomade pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

  Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B. |
| 4106 21 10 ja 4106 21 90 | Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

  Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused. |
| 4106 21 10 | Laustmata

  Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4106 22 10 ja 4106 22 90 | Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

  Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik. |
| 4106 22 10 | Taimse eelpargiga india kitse- või kitsetallenahad, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

  Kohaldada alamrubriigi 4105 30 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4106 31 10 ja 4106 31 90 | Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

  Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused. |
| 4106 31 10 | Laustmata

  Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4106 32 10 ja 4106 32 90 | Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

  Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik. |
| 4106 32 10 | Laustmata

  Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4106 40 10 | Taimse eelpargiga

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, mida tuleb enne viimistlust edasi parkida.
  Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus. |
| 4106 91 00 | Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

  Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused. |
| 4106 92 00 | Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

  Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik. |
| 4107 | Veiste (k.a pühvlite) või hobuslaste pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

  Sellesse rubriiki kuuluvad nahad võivad pärast parkimist edasi töödeldud olla (kaabitud, värvitud, kohrutatud või neile muster pressitud, viimistletud seemisnaha karestatud pinna saamiseks, neile muster trükitud, silendatud, satineeritud jne) või pärgamenditud (vt selle grupi HS selgitavad üldmärkused, III punkt). |
| 4107 11 11 kuni 4107 11 90 | Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad laustmata nahad (s.t need on esialgse paksusega ega ole lõhestatud mitmeks kihiks), ka need, mis on õhendatud täiesti ühetasaseks, kaapides lihapoolelt ära liha- ja kudede jäänused ning konarlikkuse. |
| 4107 11 11 | Boksnahk

  Boksnahk on kroompargiga või mõnikord kombineeritud pargiga vasikanahk, mis on seejärel värvitud ja poleeritud ning mida kasutatakse kingade pealisnahkadeks või teatavate nahktoodete (nt käekotid, dokumendimapid) valmistamiseks; see nahk on väga pehme. |
| 4107 12 11 | Boksnahk

  Vaata alamrubriigi 4107 11 11 selgitavad märkused. |
| 4107 91 10 ja 4107 91 90 | Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata

  Vaata alamrubriikide 4107 11 11 – 4107 11 90 selgitavad märkused. |
| 4107 91 10 | Tallanahk

  Oma kasutuse tõttu, mis nõuab tugevust ja vastupidavust, ei viimistleta („feed”) tallanahka. Selle naha töötlemisel kasutatav menetlus on „vesitöötlus” („water currying”), kuna aga viimistletud nahkade („stuffed leathers”) puhul kasutatakse „rasvtöötlust” („fat currying”). Tallanaha peamised töötlemisviisid on nahapoole (pealispinna) puhastus, õhu käes kuivamine, korduv vasardamine ja surverullimine.
  Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 4107, kolmas lõik. |
| 4112 00 00 | Lammaste või lambatallede pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate muudatustega. |
| 4113 | Muude loomade pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villa või karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate muudatustega. |
| 4115 | Komposiitnahk naturaalse naha või nahakiudude baasil (tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte); nahalõikmed jm naha- või komposiitnahajäätmed, nahktoodete valmistamiseks kõlbmatud; nahatolm, -pulber ja -puru

  Komposiitnahk on valmistatud naturaalse naha või nahakiudude baasil. Komposiitnahale eriomaduste andmiseks kasutatakse mõnikord vanutavaid materjale, nagu tselluloos-, süntees- või puuvillakiude. Selliste kiudude osakaal peab siiski jääma märgatavalt alla 50 %, et tooteid saaks tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte, klassifitseerida rubriiki 4115. Nahakiud koosnevad kroomparkimisel ja taimedega valgendamisel saadud laastudest, nahalõikmetest või muudest nahajäätmetest. Sideainena kasutatakse peamiselt looduslikku lateksit.
  Komposiitnahka kasutatakse peamiselt jalatsitööstuses jalatsite (toestus)rantide, kappide, sisetaldade, pinsolite ja toatuhvlite välistaldade valmistamiseks. Veel kasutab seda nahktoodete tööstus (nt käsikohvrite, ranitsate toestuseks, dokumendimappide või portfellide ja rahataskute vahetaskuteks) ning tehniline sektor (mansetid, tihendid jne). |

4101

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata

4101 20 10 kuni 4101 20 90

Terved nahad, üksnes kuivatatuna massiga kuni 8 kg, kuivsoolatuna kuni 10 kg, värskena, märgsoolatuna või muul viisil konserveerituna massiga kuni 16 kg iga nahk

Nende alamrubriikide nahku loetakse terveteks nahkadeks ka siis, kui need on peata ja jalgadeta; kuid need ei tohi olla laustetud, s.t nahk peab olema esialgse paksusega ega tohi olla lõhestatud kaheks või enamaks kihiks.

4101 20 10

Värsked

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mis on loomalt üksnes nülitud. Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka jahutatud toornahad ja nahad.

4101 20 30

Märgsoolatud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mida hoitakse roiskumast üksnes soolamisega.

4101 20 50

Kuivatatud või kuivsoolatud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kuivatatud nahad (säilitatakse üksnes kuivatamisega, kas antiseptikumide lisamisega või ilma nendeta) ja kuivsoolatud nahad.

4101 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad painitud nahad (kastetud lubjavette või kaetud lupja sisaldava pastaga), pikeldatud nahad (niisutatud soola sisaldava soolhappe või väävelhappe või muude kemikaalide nõrga lahusega) ja muude vahenditega konserveeritud nahad.

4101 50 10 kuni 4101 50 90

Terved nahad massiga üle 16 kg

Vaata alamrubriikide 4101 20 10 – 4101 20 90 selgitavad märkused.

4101 50 10

Värsked

Vaata alamrubriigi 4101 20 10 selgitavad märkused.

4101 50 30

Märgsoolatud

Vaata alamrubriigi 4101 20 30 selgitavad märkused.

4101 50 50

Kuivatatud või kuivsoolatud

Vaata alamrubriigi 4101 20 50 selgitavad märkused.

4101 50 90

Muud

Vaata alamrubriigi 4101 20 90 selgitavad märkused.

4101 90 00

Muud, k.a krupoonid, poolkrupoonid ja kõhud

Krupoon koosneb selja ja tagapoole nahast; see on naha kõige paksem ja tugevam ning seetõttu kõige väärtuslikum osa.

Poolkrupoonid saadakse krupooni piki seljajoont kaheks lõikamisel.

4102

Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuses 1 c nimetatud

4102 10 10

Tallede toornahad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga kuni 0,75 m2.

4102 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga üle 0,75 m2.

4102 21 00

Pikeldatud

Pikeldatud nahkade kohta vt alamrubriigi 4101 20 90 selgitavad märkused.

4103

Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuses 1 b või 1 c nimetatud

4103 20 00

Roomajate nahad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad püütonite, boade, alligaatorite, kaimanite, iguaanide, gaavialide ja sisalikkude nahad.

4103 90 10

Kitsede ja kitsetallede nahad

Kitsede ja kitsetallede nahad on pikad ja kitsad ning neil on pikk kaelaosa, kuna aga lammaste ja lambatallede nahad on laiemad ja neil on lühem kaelaosa.

Vaata ka selle grupi märkus 1 c.

4104

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.

4104 11 10 kuni 4104 19 90

Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

Ainult pargitud nahad on äratuntavad eelkõige lihapoolsest küljest, kus eriti servades on näha esialgset nahaalust sidekudet. Seetõttu on lihapoolne pind kiuline ja kare. Osaliselt pargitud (eelpargiga) nahad klassifitseeritakse samadesse alamrubriikidesse kui pargitud, kuid edasi töötlemata nahad.

Nende nahkade klassifitseerimist ei mõjuta parkimise lõpetamise protsessid, mil parkimiseks kasutatavad ained ja jääkvesi eemaldatakse nahast (nt pesemise, väänamise, pressimise, kuivatamise ja venitamisega). See kehtib ka pargitud, kuid edasi töötlemata nahkade ainult laustmise kohta.

4104 11 10 kuni 4104 11 90

Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata pinnafaktuuriga pinnalaust

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad, millel on epidermise eemaldamise järel näha esialgne pinnafaktuur ning pinnast ei ole midagi eemaldatud, nt pimssimise või hõõrumisega.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ainult need nahad, millel on naha karvapool alles.

4104 41 11 kuni 4104 49 90

Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik.

4104 41 11 kuni 4104 41 90

Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata pinnafaktuuriga pinnalaust

Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 11 90 selgitavad märkused.

4104 41 11

Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkainetega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seebu vasika nahad, mis on ainult pargitud, kasutades taimseid parkaineid, ja mis võivad olla töödeldud nt taimeõlidega, tagamaks nende säilimist pikkadel vedudel.

Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus. Naha karvapool on sile ja ühtlaselt läikiv ning lihapool on tavaliselt kaapimisega hoolsasti puhastatud. Enne kui seda liiki nahku saab kasutada esemete valmistamiseks, tuleb need täiesti uuesti töödelda (park eemaldada) ja seega võib neid pidada eelpargiga nahkadeks.

Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakistanist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse.

4104 49 11

Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkainetega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

Vaata alamrubriigi 4104 41 11 selgitavad märkused.

4105

Lammaste või lambatallede pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, villata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.

4105 10 10 ja 4105 10 90

Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused.

4105 10 10

Laustmata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad laustmata nahad (s.t need on esialgse paksusega ega ole lõhestatud mitmeks kihiks), ka need, mis on õhendatud täiesti ühetasaseks, kaapides lihapoolelt ära liha- ja kudede jäänused ning konarlikkuse.

4105 30 10 kuni 4105 30 99

Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik.

4105 30 10

Taimse eelpargiga india villalamba nahad, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, mida tuleb enne viimistlust edasi parkida.

Nahad, mis on ainult pargitud, kasutades taimseid parkaineid, ja mis võivad olla töödeldud nt taimeõlidega, tagamaks nende säilimist pikkadel vedudel.

Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus.

Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakistanist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse.

4105 30 91

Laustmata

Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lamba- ja tallenahad, mis on pargitud soola, maarja, munakollase ja jahu seguga (maarjapargiga nahk). Neid nahku kasutatakse peamiselt kinnaste või kõrgekvaliteediliste jalatsite valmistamisel.

4105 30 99

Laustetud

Vaata alamrubriigi 4105 30 91 selgitavad märkused, teine lõik.

4106

Muude loomade pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.

4106 21 10 ja 4106 21 90

Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused.

4106 21 10

Laustmata

Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4106 22 10 ja 4106 22 90

Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik.

4106 22 10

Taimse eelpargiga india kitse- või kitsetallenahad, edasi töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel

Kohaldada alamrubriigi 4105 30 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4106 31 10 ja 4106 31 90

Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused.

4106 31 10

Laustmata

Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4106 32 10 ja 4106 32 90

Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik.

4106 32 10

Laustmata

Kohaldada alamrubriigi 4105 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4106 40 10

Taimse eelpargiga

Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, mida tuleb enne viimistlust edasi parkida.

Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur ning taimepargist tingitud helekollane värvus.

4106 91 00

Märjas olekus (k.a

  wet-blue)

Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad märkused.

4106 92 00

Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B ja HS selgitavad üldmärkused, grupp 41, II punkt, kolmas lõik.

4107

Veiste (k.a pühvlite) või hobuslaste pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

Sellesse rubriiki kuuluvad nahad võivad pärast parkimist edasi töödeldud olla (kaabitud, värvitud, kohrutatud või neile muster pressitud, viimistletud seemisnaha karestatud pinna saamiseks, neile muster trükitud, silendatud, satineeritud jne) või pärgamenditud (vt selle grupi HS selgitavad üldmärkused, III punkt).

4107 11 11 kuni 4107 11 90

Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata

Sellesse alamrubriiki kuuluvad laustmata nahad (s.t need on esialgse paksusega ega ole lõhestatud mitmeks kihiks), ka need, mis on õhendatud täiesti ühetasaseks, kaapides lihapoolelt ära liha- ja kudede jäänused ning konarlikkuse.

4107 11 11

Boksnahk

Boksnahk on kroompargiga või mõnikord kombineeritud pargiga vasikanahk, mis on seejärel värvitud ja poleeritud ning mida kasutatakse kingade pealisnahkadeks või teatavate nahktoodete (nt käekotid, dokumendimapid) valmistamiseks; see nahk on väga pehme.

4107 12 11

Boksnahk

Vaata alamrubriigi 4107 11 11 selgitavad märkused.

4107 91 10 ja 4107 91 90

Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata

Vaata alamrubriikide 4107 11 11 – 4107 11 90 selgitavad märkused.

4107 91 10

Tallanahk

Oma kasutuse tõttu, mis nõuab tugevust ja vastupidavust, ei viimistleta („feed”) tallanahka. Selle naha töötlemisel kasutatav menetlus on „vesitöötlus” („water currying”), kuna aga viimistletud nahkade („stuffed leathers”) puhul kasutatakse „rasvtöötlust” („fat currying”). Tallanaha peamised töötlemisviisid on nahapoole (pealispinna) puhastus, õhu käes kuivamine, korduv vasardamine ja surverullimine.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 4107, kolmas lõik.

4112 00 00

Lammaste või lambatallede pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate muudatustega.

4113

Muude loomade pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villa või karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate muudatustega.

4115

Komposiitnahk naturaalse naha või nahakiudude baasil (tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte); nahalõikmed jm naha- või komposiitnahajäätmed, nahktoodete valmistamiseks kõlbmatud; nahatolm, -pulber ja -puru

Komposiitnahk on valmistatud naturaalse naha või nahakiudude baasil. Komposiitnahale eriomaduste andmiseks kasutatakse mõnikord vanutavaid materjale, nagu tselluloos-, süntees- või puuvillakiude. Selliste kiudude osakaal peab siiski jääma märgatavalt alla 50 %, et tooteid saaks tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte, klassifitseerida rubriiki 4115. Nahakiud koosnevad kroomparkimisel ja taimedega valgendamisel saadud laastudest, nahalõikmetest või muudest nahajäätmetest. Sideainena kasutatakse peamiselt looduslikku lateksit.

Komposiitnahka kasutatakse peamiselt jalatsitööstuses jalatsite (toestus)rantide, kappide, sisetaldade, pinsolite ja toatuhvlite välistaldade valmistamiseks. Veel kasutab seda nahktoodete tööstus (nt käsikohvrite, ranitsate toestuseks, dokumendimappide või portfellide ja rahataskute vahetaskuteks) ning tehniline sektor (mansetid, tihendid jne).

GRUPP 42

NAHKTOOTED; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V. A JÄMESIIDIST)

| 4202 | Reisikohvrid, käsikohvrid, kosmeetikakohvrikesed, diplomaadikohvrid, portfellid, ranitsad, prillitoosid, binokli-, kaamera-, muusikariista- või püssivutlarid, püstolikabuurid jms tooted; reisikotid, termoskotid toidukaupade ja jookide jaoks, tualett-tarvete kotid, seljakotid, käekotid, kandekotid, rahakotid, rahataskud, kaarditaskud, portsigarid, tubakakotid, tööriistakotid, spordikotid, pudelite kandekastid, ehtekarbid, puudritoosid, lauahõbedakarbid jms tooted nahast või komposiitnahast, lehtplastidest, tekstiilmaterjalidest, vulkaniseeritud kiust või papist, täielikult või osaliselt kaetud nimetatud materjalide või paberiga

  Termini „välispind” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 1 ja HS selgitavad märkused alamrubriikide 4202 11, 4202 21, 4202 31 ja 4202 91 kohta.
  Sellesse rubriiki kuuluvad reketikotid, millesse mahub kogu reket, ka sangaga või õlarihmaga varustatud.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski tennisereketite, sulgpallireketite, golfikeppide jne ümbrised, kui need on valmistatud tekstiilmaterjalist (tavaliselt plastiga kaetud), kas pallitaskutega või ilma (rubriik 6307). |
| --- | --- |
| 4202 11 10 ja 4202 11 90 | Nahast, komposiitnahast või lakknahast välispinnaga

  Terminite „lakknahk” ja „komposiitnahk” määratluste kohta vaata HS selgitavad märkused, vastavalt rubriik 4114, II, punkt 1 ja rubriik 4115, I. |
| 4202 12 11 ja 4202 12 19 | Lehtplastist välispinnaga

  Kui toote välispinna materjaliks on liitmaterjal, kus palja silmaga näha olev väliskiht on lehtplast (nt tekstiilkiududest kootud riie lehtplastist välispinnaga), võidakse toode klassifitseerida nendesse alamrubriikidesse hoolimata sellest, kas lehtplast on valmistatud eraldi enne liitmaterjali valmistamist või on plastkiht tekkinud selliselt, et mingi materjal (nt tekstiilkiududest kootud riie) on kaetud plastiga, eeldades siiski, et palja silmaga nähtav välispind meenutab tootele kinnitatud lehtplasti. |
| 4202 22 10 | Lehtplastist välispinnaga

  Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused. |
| 4202 31 00 kuni 4202 39 00 | Taskus või käekotis kantavad tooted

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4202 31, 4202 32 ja 4202 39. |
| 4202 32 10 | Lehtplastist välispinnaga

  Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused. |
| 4202 92 11 kuni 4202 92 19 | Lehtplastist välispinnaga

  Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused. |
| 4203 | Nahast või komposiitnahast rõivad ja rõivamanused |
| 4203 10 00 | Rõivad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad rõivad, sh töörõivad, nagu joped, mantlid, jakid, püksid ja põlled, mis on valmistatud nahast või komposiitnahast. Siia kuuluvad ka mittekomplektsed või viimistlemata, kuid rõivastena siiski äratuntavad nahktooted ja kokkuühendatud nahad. |
| 4203 21 00 kuni 4203 29 99 | Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, mis on juurdelõigatud, kuid edasi töötlemata.
  Teatava kujuga juurdelõigatud nahatükid, mis on mõeldud sõrmkinnaste valmistamiseks, kuid millel pöial ja sõrmed on lõpuni juurdelõikamata, klassifitseeritakse rubriiki 4205 00 00. |
| 4203 21 00 | Spordikindad

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4203 21.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vehklemis-, kriketi- ja pesapallikindad ning võidusõitjate äralõigatud käeseljaga jalgrattakindad. |
| 4203 29 10 | Kaitsekindad kõikide erialade jaoks

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaitseotstarbelised sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad on tavaliselt mõeldud käte kaitsmiseks töötegemisel. Seetõttu on need, erinevalt moekinnastest, valmistatud paksust, tugevast nahast, mida ei ole tavaliselt peale parkimise muul viisil töödeldud. Kaitsekinnastel on sageli kare pind; need võivad olla mansettidega, mis kaitsevad randmeid ja käsivarsi.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kaitsekindad, millel on ainult peopesa ja sõrmede kämblapoolne osa nahast. |
| 4203 29 91 ja 4203 29 99 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, mida samuti spordis kasutatakse, kuid mis ei vasta HS selgitavate märkuste alamrubriigis 4203 21 esitatud iseloomulike spordikinnaste funktsionaalsele disainile.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kindad, mille peopesa ja sõrmede kämblapoolne osa ning sõrmevahed on nahast ja käeselg on muust materjalist. |
| 4203 29 99 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad lõike ja kujundusega, mis on silmanähtavalt naistele või tütarlastele kavandatud. |
| 4203 30 00 | Vööd, rihmad ja õlarihmad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad rahavööd ja samalaadsed nahkvööd, millel on üks või mitu kinnitusega taskut. |
| 4203 40 00 | Muud rõivamanused

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad püksitraksid, randmekatted, lipsud ja tirooli rahvariiete põlvpükste traksid.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu kingapaelad, mida ei loeta rõivamanusteks ja mis klassifitseeritakse alamrubriiki 4205 00 00. Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka randmekatted, mis kujutavad endast ehete imitatsioone või kostüümide ehteid (rubriik 7117), ega käekellade rihmad (rubriik 9113). |
| 4205 00 | Muud nahast või komposiitnahast tooted |
| 4205 00 11 | Konveierilindid või ülekanderihmad ning rihmamaterjal

  See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste rubriigi 4205 teise lõigu punktis 1 kirjeldatud tooteid, v.a konveierikopad |
| 4205 00 19 | Muud

  See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste rubriigi 4205 teise lõigu punktis 2 kirjeldatud tooteid ning konveierikoppasid. |
| 4205 00 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4205, kolmas lõik. |

4202

Reisikohvrid, käsikohvrid, kosmeetikakohvrikesed, diplomaadikohvrid, portfellid, ranitsad, prillitoosid, binokli-, kaamera-, muusikariista- või püssivutlarid, püstolikabuurid jms tooted; reisikotid, termoskotid toidukaupade ja jookide jaoks, tualett-tarvete kotid, seljakotid, käekotid, kandekotid, rahakotid, rahataskud, kaarditaskud, portsigarid, tubakakotid, tööriistakotid, spordikotid, pudelite kandekastid, ehtekarbid, puudritoosid, lauahõbedakarbid jms tooted nahast või komposiitnahast, lehtplastidest, tekstiilmaterjalidest, vulkaniseeritud kiust või papist, täielikult või osaliselt kaetud nimetatud materjalide või paberiga

Termini „välispind” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 1 ja HS selgitavad märkused alamrubriikide 4202 11, 4202 21, 4202 31 ja 4202 91 kohta.

Sellesse rubriiki kuuluvad reketikotid, millesse mahub kogu reket, ka sangaga või õlarihmaga varustatud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski tennisereketite, sulgpallireketite, golfikeppide jne ümbrised, kui need on valmistatud tekstiilmaterjalist (tavaliselt plastiga kaetud), kas pallitaskutega või ilma (rubriik 6307).

4202 11 10 ja 4202 11 90

Nahast, komposiitnahast või lakknahast välispinnaga

Terminite „lakknahk” ja „komposiitnahk” määratluste kohta vaata HS selgitavad märkused, vastavalt rubriik 4114, II, punkt 1 ja rubriik 4115, I.

4202 12 11 ja 4202 12 19

Lehtplastist välispinnaga

Kui toote välispinna materjaliks on liitmaterjal, kus palja silmaga näha olev väliskiht on lehtplast (nt tekstiilkiududest kootud riie lehtplastist välispinnaga), võidakse toode klassifitseerida nendesse alamrubriikidesse hoolimata sellest, kas lehtplast on valmistatud eraldi enne liitmaterjali valmistamist või on plastkiht tekkinud selliselt, et mingi materjal (nt tekstiilkiududest kootud riie) on kaetud plastiga, eeldades siiski, et palja silmaga nähtav välispind meenutab tootele kinnitatud lehtplasti.

4202 22 10

Lehtplastist välispinnaga

Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused.

4202 31 00 kuni 4202 39 00

Taskus või käekotis kantavad tooted

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4202 31, 4202 32 ja 4202 39.

4202 32 10

Lehtplastist välispinnaga

Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused.

4202 92 11 kuni 4202 92 19

Lehtplastist välispinnaga

Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad märkused.

4203

Nahast või komposiitnahast rõivad ja rõivamanused

4203 10 00

Rõivad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rõivad, sh töörõivad, nagu joped, mantlid, jakid, püksid ja põlled, mis on valmistatud nahast või komposiitnahast. Siia kuuluvad ka mittekomplektsed või viimistlemata, kuid rõivastena siiski äratuntavad nahktooted ja kokkuühendatud nahad.

4203 21 00 kuni 4203 29 99

Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, mis on juurdelõigatud, kuid edasi töötlemata.

Teatava kujuga juurdelõigatud nahatükid, mis on mõeldud sõrmkinnaste valmistamiseks, kuid millel pöial ja sõrmed on lõpuni juurdelõikamata, klassifitseeritakse rubriiki 4205 00 00.

4203 21 00

Spordikindad

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4203 21.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vehklemis-, kriketi- ja pesapallikindad ning võidusõitjate äralõigatud käeseljaga jalgrattakindad.

4203 29 10

Kaitsekindad kõikide erialade jaoks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaitseotstarbelised sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad on tavaliselt mõeldud käte kaitsmiseks töötegemisel. Seetõttu on need, erinevalt moekinnastest, valmistatud paksust, tugevast nahast, mida ei ole tavaliselt peale parkimise muul viisil töödeldud. Kaitsekinnastel on sageli kare pind; need võivad olla mansettidega, mis kaitsevad randmeid ja käsivarsi.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kaitsekindad, millel on ainult peopesa ja sõrmede kämblapoolne osa nahast.

4203 29 91 ja 4203 29 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, mida samuti spordis kasutatakse, kuid mis ei vasta HS selgitavate märkuste alamrubriigis 4203 21 esitatud iseloomulike spordikinnaste funktsionaalsele disainile.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kindad, mille peopesa ja sõrmede kämblapoolne osa ning sõrmevahed on nahast ja käeselg on muust materjalist.

4203 29 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad lõike ja kujundusega, mis on silmanähtavalt naistele või tütarlastele kavandatud.

4203 30 00

Vööd, rihmad ja õlarihmad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rahavööd ja samalaadsed nahkvööd, millel on üks või mitu kinnitusega taskut.

4203 40 00

Muud rõivamanused

Sellesse alamrubriiki kuuluvad püksitraksid, randmekatted, lipsud ja tirooli rahvariiete põlvpükste traksid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kingapaelad, mida ei loeta rõivamanusteks ja mis klassifitseeritakse alamrubriiki 4205 00 00. Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka randmekatted, mis kujutavad endast ehete imitatsioone või kostüümide ehteid (rubriik 7117), ega käekellade rihmad (rubriik 9113).

4205 00

Muud nahast või komposiitnahast tooted

4205 00 11

Konveierilindid või ülekanderihmad ning rihmamaterjal

See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste rubriigi 4205 teise lõigu punktis 1 kirjeldatud tooteid, v.a konveierikopad

4205 00 19

Muud

See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste rubriigi 4205 teise lõigu punktis 2 kirjeldatud tooteid ning konveierikoppasid.

4205 00 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4205, kolmas lõik.

GRUPP 43

KARUSNAHK, TEHISKARUSNAHK JA NENDEST VALMISTATUD TOOTED

| 4301 | Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 4101, 4102 või 4103 nimetatud toornahad

  Termini „toorkarusnahad” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4301, eelviimane lõik. |
| --- | --- |
| 4301 80 50 | Kaslaste sugukonda kuuluvate metsloomade nahkadest

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige gepardi, jaaguari, ilvese, pantri (või leopardi) ja puuma karusnahad. |
| 4301 80 70 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad hülgenahad (nt grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahad), saarmanahad ja nutrianahad.
  Grööni hülge poegade nahk on üleni valge.
  Vööthülge poegade nahk on valge, peast sabani ulatuva laia sinihalli seljavöödiga.
  Hülgenahad esitatakse tollile sageli ebaõigesti saarmanahkadena. Hüljestel on ilus, siidine, tihe karvkate, kus läikiv, must kattekarv katab kuldset aluskarva, mis kaela- ja kõhupiirkonnas on punakaspruuni või oranži varjundiga.
  Saarma karvkate varieerub pruunist mustani, on siin-seal valgetähniline, kuna aga aluskarv on väga ilus ning ka väga tihe (tugev).
  Kuna nutria nisad on selja peal, siis on peaaegu ainus nutria karviku kasutatav osa kõhunahk ja seetõttu tehakse nahastamislõige looma nülgides piki selga. Karvkate on kõhupoolel mustjaspruun ja seljal ning külgedel heledam; rikkalik kattekarv on torkav, kare ja aluskarv on ilus, tihe ja villataoline. |
| 4301 90 00 | Pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad mitte ainult kõrvaleheidetud osad (pead, sabad ja käpad), vaid ka lõikeribad ja jäägid. Nendest tükkidest tehakse väikesi vaipu („mats”), mida seejärel kasutatakse kehvema kvaliteediga karusnahatoodete valmistamiseks. |
| 4302 | Pargitud või töödeldud karusnahad (sh pead, sabad, käpad jm tükid ning lõiked), kokku ühendamata või ühendatud (ilma lisamaterjalideta), v.a rubriigis 4303 nimetatud tooted |
| 4302 11 00 kuni 4302 19 95 | Terved, pea, saba ja käppadega või ilma, kokku ühendamata

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad (nt lambanahad), millest on eemaldatud üksnes pea, saba ja käpad, kas servad tasandatud või tasandamata, mis ei ole juurdelõigatud ega neile muud kuju antud; need võivad olla värvitud ja sobivad vaibana kasutamiseks. |
| 4302 19 41 | Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahkadest

  Vaata alamrubriigi 4301 80 70 selgitavad märkused. |
| 4302 20 00 | Pead, sabad, käpad jm lõiked ning tükid, kokku ühendamata

  Selle alamrubriigi „lõiked ja tükid” on lõikeribad, mis tekivad köösneritöödel või karusnahkade või nende osade ühendamisel ruutudeks, ristkülikuteks, trapetsiteks või ristideks. |
| 4302 30 10 | Tükkidest kokku pandud karusnahad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4302, esimene lõik, punkt 2, teine alalõik.
  Tükkidest kokku pandud karusnahku, mõnikord nimetatud ka „stranded furskins”, võidakse saada ka:






  — | nahkade lõikamisel diagonaalselt kitsasteks ribadeks ja nende uuesti kokkuühendamisel esialgses järjekorras, |

4301

Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 4101, 4102 või 4103 nimetatud toornahad

Termini „toorkarusnahad” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4301, eelviimane lõik.

4301 80 50

Kaslaste sugukonda kuuluvate metsloomade nahkadest

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige gepardi, jaaguari, ilvese, pantri (või leopardi) ja puuma karusnahad.

4301 80 70

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad hülgenahad (nt grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahad), saarmanahad ja nutrianahad.

Grööni hülge poegade nahk on üleni valge.

Vööthülge poegade nahk on valge, peast sabani ulatuva laia sinihalli seljavöödiga.

Hülgenahad esitatakse tollile sageli ebaõigesti saarmanahkadena. Hüljestel on ilus, siidine, tihe karvkate, kus läikiv, must kattekarv katab kuldset aluskarva, mis kaela- ja kõhupiirkonnas on punakaspruuni või oranži varjundiga.

Saarma karvkate varieerub pruunist mustani, on siin-seal valgetähniline, kuna aga aluskarv on väga ilus ning ka väga tihe (tugev).

Kuna nutria nisad on selja peal, siis on peaaegu ainus nutria karviku kasutatav osa kõhunahk ja seetõttu tehakse nahastamislõige looma nülgides piki selga. Karvkate on kõhupoolel mustjaspruun ja seljal ning külgedel heledam; rikkalik kattekarv on torkav, kare ja aluskarv on ilus, tihe ja villataoline.

4301 90 00

Pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mitte ainult kõrvaleheidetud osad (pead, sabad ja käpad), vaid ka lõikeribad ja jäägid. Nendest tükkidest tehakse väikesi vaipu („mats”), mida seejärel kasutatakse kehvema kvaliteediga karusnahatoodete valmistamiseks.

4302

Pargitud või töödeldud karusnahad (sh pead, sabad, käpad jm tükid ning lõiked), kokku ühendamata või ühendatud (ilma lisamaterjalideta), v.a rubriigis 4303 nimetatud tooted

4302 11 00 kuni 4302 19 95

Terved, pea, saba ja käppadega või ilma, kokku ühendamata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad (nt lambanahad), millest on eemaldatud üksnes pea, saba ja käpad, kas servad tasandatud või tasandamata, mis ei ole juurdelõigatud ega neile muud kuju antud; need võivad olla värvitud ja sobivad vaibana kasutamiseks.

4302 19 41

Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahkadest

Vaata alamrubriigi 4301 80 70 selgitavad märkused.

4302 20 00

Pead, sabad, käpad jm lõiked ning tükid, kokku ühendamata

Selle alamrubriigi „lõiked ja tükid” on lõikeribad, mis tekivad köösneritöödel või karusnahkade või nende osade ühendamisel ruutudeks, ristkülikuteks, trapetsiteks või ristideks.

4302 30 10

Tükkidest kokku pandud karusnahad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4302, esimene lõik, punkt 2, teine alalõik.

Tükkidest kokku pandud karusnahku, mõnikord nimetatud ka „stranded furskins”, võidakse saada ka:

—

nahkade lõikamisel diagonaalselt kitsasteks ribadeks ja nende uuesti kokkuühendamisel esialgses järjekorras,

| — | nahkade lõikamisel astmekujuliselt ja neid uuesti ühendades, |
| --- | --- |

—

nahkade lõikamisel astmekujuliselt ja neid uuesti ühendades,

et saada pikem, kuid kitsam nahk.

4302 30 21 kuni 4302 30 95

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka alljärgnevad tooted ilma lisamaterjalideta:

| 1. | alamrubriigi 4302 20 00 lõiked ja tükid või terved nahad, mis on kokku ühendatud kottideks, plaatideks, ristideks või samalaadseteks poolfabrikaatideks; |
| --- | --- |

1.

alamrubriigi 4302 20 00 lõiked ja tükid või terved nahad, mis on kokku ühendatud kottideks, plaatideks, ristideks või samalaadseteks poolfabrikaatideks;

| 2. | kasukate, poolkasukate ja kasukjakkide valmistamiseks mõeldud karusnahkplaadid („bodies”), mis koosnevad tavaliselt kolmest selgesti eristatavast kokku ühendatud karusnahast: üks on võrdkülgse trapetsi kujuline pika kaarja alusjoonega, millest lõigatakse seljaosa, teised on ristkülikukujulised, millest lõigatakse esiosa ja varrukad. |
| --- | --- |

2.

kasukate, poolkasukate ja kasukjakkide valmistamiseks mõeldud karusnahkplaadid („bodies”), mis koosnevad tavaliselt kolmest selgesti eristatavast kokku ühendatud karusnahast: üks on võrdkülgse trapetsi kujuline pika kaarja alusjoonega, millest lõigatakse seljaosa, teised on ristkülikukujulised, millest lõigatakse esiosa ja varrukad.

4302 30 51

Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahkadest

Vaata alamrubriigi 4301 80 70 selgitavad märkused.

4303

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted

4303 10 10 ja 4303 10 90

Rõivad ja rõivamanused

Vaata selle grupi lisamärkus 4.

4303 10 10

Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade nahkadest

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rõivad ja rõivamanused, mis on valmistatud alamrubriikidesse 4302 19 41 või 4302 30 51 klassifitseeritavatest nahkadest.

4303 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4303, kolmas ja neljas lõik.

IX JAOTIS

PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI; KORK JA KORGIST TOOTED; ÕLGEDEST, ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST TOOTED; KORV- JA VITSPUNUTISED

GRUPP 44

PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI

| 4401 | Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata |
| --- | --- |
| 4401 10 00 | Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul

  Küttepuiduks arvatud palkidel ja halgudel ei ole suurusepiirangut. Tollile esitatava puidu seisund ja väliskuju eristab teda rubriiki 4403 kuuluvast puidust (vt HS selgitavad märkused, rubriik 4401, erand b).
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu saepuru, puidujäätmed ega praak, isegi kui need on ilmselgelt küttena kasutamiseks (alamrubriigid 4401 30 10 või 4401 30 90). |
| 4401 21 00 ja 4401 22 00 | Puitlaastud ja -pilpad

  Vaata selle grupi märkused 1 a ja 1 c ning HS selgitavad märkused, rubriik 4401, esimene lõik punkt B. |
| 4401 30 10 ja 4401 30 90 | Saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

  Vaata selle grupi märkused 1 a ja 1 c.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu selle grupi lisamärkuses 1 määratletud puidujahu (rubriik 4405 00 00). |
| 4403 | Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud |
| 4403 10 00 | Värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4403 10.
  Puidu immutamine (sh sissepritsimine) on töötlus, mille tulemusena puit säilib paremini (mädanemiskindluse mõttes) või mis annab puidule teatavad kindlad omadused (nt tulekindluse või kaitse kuivamiskahanemise vastu). Immutamine tagab näiteks okaspuidust postidele pikemaajalise säilivuse.
  Immutamine hõlmab nii postide leotamist lahtistes kuuma immutusvedelikuga tõrtes, kuni vedelik jahtub, või töötlemist autoklaavis vaakumis või rõhu all.
  Töötlemisel kasutatakse peamiselt orgaanilisi aineid, nt kreosoot, dinitrofenoolid ja dinitrokresoolid.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud või lakitud puidust postid. |
| 4403 20 11 | Saepalgid

  Saepalkide füüsikalised omadused on:






  — | silindriline kuju ja ilma suurema kõveruseta sirgekiuline süü, |

4401

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

4401 10 00

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul

Küttepuiduks arvatud palkidel ja halgudel ei ole suurusepiirangut. Tollile esitatava puidu seisund ja väliskuju eristab teda rubriiki 4403 kuuluvast puidust (vt HS selgitavad märkused, rubriik 4401, erand b).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu saepuru, puidujäätmed ega praak, isegi kui need on ilmselgelt küttena kasutamiseks (alamrubriigid 4401 30 10 või 4401 30 90).

4401 21 00 ja 4401 22 00

Puitlaastud ja -pilpad

Vaata selle grupi märkused 1 a ja 1 c ning HS selgitavad märkused, rubriik 4401, esimene lõik punkt B.

4401 30 10 ja 4401 30 90

Saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

Vaata selle grupi märkused 1 a ja 1 c.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu selle grupi lisamärkuses 1 määratletud puidujahu (rubriik 4405 00 00).

4403

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud

4403 10 00

Värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4403 10.

Puidu immutamine (sh sissepritsimine) on töötlus, mille tulemusena puit säilib paremini (mädanemiskindluse mõttes) või mis annab puidule teatavad kindlad omadused (nt tulekindluse või kaitse kuivamiskahanemise vastu). Immutamine tagab näiteks okaspuidust postidele pikemaajalise säilivuse.

Immutamine hõlmab nii postide leotamist lahtistes kuuma immutusvedelikuga tõrtes, kuni vedelik jahtub, või töötlemist autoklaavis vaakumis või rõhu all.

Töötlemisel kasutatakse peamiselt orgaanilisi aineid, nt kreosoot, dinitrofenoolid ja dinitrokresoolid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud või lakitud puidust postid.

4403 20 11

Saepalgid

Saepalkide füüsikalised omadused on:

—

silindriline kuju ja ilma suurema kõveruseta sirgekiuline süü,

| — | läbilõige mitte alla 15 cm. |
| --- | --- |

—

läbilõige mitte alla 15 cm.

Saepalgid tavaliselt saetakse või lõhestatakse pikisuunas saematerjaliks või raudtee puitliipriteks või kasutamiseks spooni valmistamiseks vineerimise jaoks (peamiselt spoonikoorimise või -hööveldamisega).

4403 20 31

Saepalgid

Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.

4403 20 91

Saepalgid

Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.

4403 41 00 kuni 4403 49 95

Muu selle grupi alamrubriigi märkuses 1 nimetatud troopiline puit

Vaata ka selle grupi HS üldised selgitused alamrubriikide kohta teatavate troopiliste puude nimetuste suhtes. Vaata ka selle grupi HS selgitavate märkuste lisa.

4403 49 20

Okuumea (okoumé
  )

Okuumea saadakse peaaegu eranditult Gaboni metsadest. Puit on pehme, värvuselt lõheroosa, kiulise tekstuuri ja ebakorrapärase süüga, meenutab veidi päris-mahagonipuitu (mahogany), kuid on värvuselt palju heledam. Puu annab hästi vormitud silindrilisi palke, mis suurepäraselt sobivad spoonihöövelduseks ja -koorimiseks ning mida kasutatakse peamiselt vineerispooni valmistamisel.

4403 91 10

Saepalgid

Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.

4403 92 10

Saepalgid

Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.

4403 99 10

Pappel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik liigid perekonnast Populus.

Paplipuit on kerge, värvuselt hele ja väga pehme. Seda kasutatakse tisleritoodete (mööbli sisedetailid, pakkimiskastid) ja vineeri valmistamiseks. Peale okaspuude on see peamine tselluloosi lähtematerjal paberimassi saamiseks.

4403 99 51

Saepalgid

Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.

4404

Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms

Puitlaastud jms erineb rubriigi 4408 vineerispoonist väiksema suuruse ja kasutatava puiduliigi poolest (tavaliselt tavalistest, pehmematest puiduliikidest).

4404 20 00

Lehtpuidust

Sellesse alamrubriiki kuuluvad höövlilaastud, mis sarnanevad rullikeerdunud puitlaastudega (tavaliselt pöök või sarapuu) ja mida kasutatakse äädika valmistamisel või vedelike selitamisel.

4405 00 00

Puitvill, puidujahu

Termini „puidujahu” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 1.

4406

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

4406 10 00

Immutamata

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4406 10 ja 4406 90.

4406 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4406 10 ja 4406 90.

4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm

Terminite „spoonihööveldatud” ja „spoonikooritud” määratluse kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 4408, teine ja kolmas lõik.

4407 10 31 kuni 4407 10 38

Hööveldatud

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | höövelpuit, s.o puit, millelt on mügarikud ja mõned konarlikud saejäljed maha hööveldatud (alamrubriigid 4407 10 91 – 4407 10 98); |
| --- | --- |

a)

höövelpuit, s.o puit, millelt on mügarikud ja mõned konarlikud saejäljed maha hööveldatud (alamrubriigid 4407 10 91 – 4407 10 98);

| b) | pikisuunas saetud puit, millel puusüüst või saemehhanismist tingitult ei ole näha saejälgi, tingimusel et saejälgede puudumine on juhuslik ja sellise saagimise tulemus, mis on tehniliselt vältimatu, ning jälgede kõrvaldamine ei ole eesmärk, hõlbustamaks puidu edasist töötlemist (alamrubriigid 4407 10 91 – 4407 10 98). |
| --- | --- |

b)

pikisuunas saetud puit, millel puusüüst või saemehhanismist tingitult ei ole näha saejälgi, tingimusel et saejälgede puudumine on juhuslik ja sellise saagimise tulemus, mis on tehniliselt vältimatu, ning jälgede kõrvaldamine ei ole eesmärk, hõlbustamaks puidu edasist töötlemist (alamrubriigid 4407 10 91 – 4407 10 98).

4407 10 91 kuni 4407 10 98

Muud

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu pakkimiskastide või lattraamististe valmistamiseks mõeldud täiskomplektid saetud, lõigatud või kooritud laudadest paksusega üle 6 mm. Sellised komplektid klassifitseeritakse rubriiki 4415, ka siis, kui nende juurde kuuluvad nurkade või jalgade tugevdused. Vaata rubriigi 4415 selgitavad märkused.

4407 21 10 kuni 4407 29 95

Selle grupi alamrubriigi märkuses 1 nimetatud troopiline puit

Vaata ka selle grupi HS üldised selgitused alamrubriikide kohta teatavate troopiliste puude nimetuste suhtes. Vaata ka selle grupi HS selgitavate märkuste lisa.

4407 99 96

Troopiline puit

Termin „troopiline puit” selles rubriigis tähendab ainult selliste puuliikide puitu, mida ei ole nimetatud selle grupi alamrubriikide märkuses 1.

Sellesse alamrubriiki kuulub järgmiste troopiliste puude puit: aiélé, alone, andoung, bilinga, bomanga, bubinga, ebène, ebiara, faro, kapokier, limbali, longhi, movingui, mutenye, naga, niové, tali, tchitola, wengé ja zingana.

4408

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm

4408 31 11 kuni 4408 39 95

Selle grupi alamrubriikide märkuses 1 nimetatud troopiline puit

Vaata ka selle grupi HS selgitavad märkused teatavate troopiliste puude nimetuste kohta. Vaata ka selle grupi HS selgitavate märkuste lisa.

4409

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte

4409 10 11

Raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4409, viies lõik punkt 4.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu vigurprofileeritud puit, mis on saadud teise vigurprofileeritud või -profileerimata puidutüki ülestamisega (rubriigid 4418 või 4421).

4409 10 18

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | puitvitsad ja ümarad puitridvad puutappide või tüüblite valmistamiseks, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 4409 viienda lõigu punktis 5; |
| --- | --- |

1.

puitvitsad ja ümarad puitridvad puutappide või tüüblite valmistamiseks, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 4409 viienda lõigu punktis 5;

| 2. | pidevprofiiliga liistud ja plaadid parkettpõrandatele.
  Liistud ja plaadid, mida ei ole peale hööveldamise, lihvimise või tappimise (nt sõrmtapiga jätkamise) muul viisil töödeldud, klassifitseeritakse rubriiki 4407 või 4408. Vineeri või spooni liistud ja plaadid kuuluvad rubriiki 4412. |
| --- | --- |

2.

pidevprofiiliga liistud ja plaadid parkettpõrandatele.

Liistud ja plaadid, mida ei ole peale hööveldamise, lihvimise või tappimise (nt sõrmtapiga jätkamise) muul viisil töödeldud, klassifitseeritakse rubriiki 4407 või 4408. Vineeri või spooni liistud ja plaadid kuuluvad rubriiki 4412.

4409 29 10

Raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms

Vaata alamrubriigi 4409 10 11 selgitavad märkused.

4409 29 91 ja 4409 29 99

Muud

Vaata alamrubriigi 4409 10 18 selgitavad märkused.

4410

Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata

4410 11 50

Pealistatud dekoratiivse plastlaminaadiga

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitlaastplaadid, mis on pealistatud alamrubriigi 3921 90 41 kõrgsurvelaminaadiga.

4410 11 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitlaastplaadid, mis on kaetud plasti, värvi, paberi, tekstiilmaterjali või metalliga, v.a alamrubriikides 4410 11 30 ja 4410 11 50 osutatud.

4410 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitjad materjalid, v.a puit, on suhkruroog, bambus, kõrsviljaõlg ja lina- ning kanepivarred.

4411

Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude või muu orgaanilise sideaine abil kokku ühendatud või mitte

4411 12 10 kuni 4411 14 90

Keskmise tihedusega puitkiudplaadid (MDF)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4411, teise lõigu punkt A, esimene alalõik.

4411 12 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel ei saa lihvimist pidada mehaaniliseks töötlemiseks.

4411 13 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.

4411 14 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.

4411 92 10 ja 4411 92 90

Tihedusega üle 0,8 g/cm3

Vaata HS selgitavad märkused rubriigi 4411 teise lõigu punkti B alapunktile 1.

4411 92 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.

4411 93 10 ja 4411 93 90

Paksusega üle 0,5 g/cm3, kuid mitte üle 0,8 g/cm3

Vaata HS selgitavad märkused rubriigi 4411 teise lõigu punkti B alapunktile 2.

4411 93 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.

4411 94 10 ja 4411 94 90

Tihedusega kuni 0,5 g/cm3

Vaata HS selgitavad märkused, rubriigi 4411 teise lõigu punkti B punktid 2 ja 3.

4411 94 10

Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga

Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.

4412

Vineer, spoonitud plaadid jms liimpuit

Okaspuiduvineeril esineb sageli pealmise vineerikihi defekte (nt oksaaugud), mis valmistusprotsessis parandatakse puidu inkrustatsiooniga, plasttäiteainetega jne.

Selliseid materjale ei loeta lisaaineteks ning need ei anna vineerile teiste rubriikide toodete omadusi.

Selle rubriigi vineer võib olla lihvimata või lihvimisega edasi töödeldud. Termin „lihvimata” sisaldab terminit „kergelt lihvitud” („touch-sanded”); pealmise vineerikihi kergelt lihvimisega töödeldakse üksnes lappimise, korkimise või täitmise tulemusena tekkinud ebatasasused.

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4412 10, 4412 31, 4412 32 ja 4412 39.

Vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal, mida kasutatakse põrandaplaatidena (vt eelkõige käesoleva rubriigi HS selgitavate märkuste neljandat lõiku); siia kuuluvad üksnes plaadid, mille pealmise puidukihi paksus on alla 2,5 mm (õhuke spoon).

Näide tüüpilise kolmekihilise toote kohta:

Image

Kui pealmise puidukihi paksus on 2,5 mm või rohkem, ei kuulu need käesolevasse rubriiki (alamrubriik 4418 71 00 või 4412 72 00).

4412 94 10 ja 4412 94 90

Tisleriplaat, lamell- ja laiaribiline tisleriplaat

Terminite „tisleriplaat, lamell- ja laiaribiline tisleriplaat” tõlgendamise kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 4412, esimene lõik, punkt 3, esimene alalõik.

4413 00 00

Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena

Kõige tavalisemad puuliigid tihendamiseks on pöök, valgepöök, robiinia ja pappel.

4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred

4415 10 10

Pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; kaablitrumlid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pakk-kastide, salvede jne valmistamiseks mõeldud täiskomplektid kokku ühendamata puidust, mis on saetud, lõigatud või kooritud laudadest, mis esitatakse tollile ühe saadetisena, ka koos põhjade, külgede, kaante ja kinnitustega.

Mittetäielikud komplektid klassifitseeritakse järgmiselt:

| 1. | puitpakendite saetud, lõigatud või kooritud laudadest tehtud osad, nt põhjad, kaaned jne, mis on kokku naelutatud või muul viisil ühendatud, kuuluvad alamrubriiki 4421 90 98; |
| --- | --- |

1.

puitpakendite saetud, lõigatud või kooritud laudadest tehtud osad, nt põhjad, kaaned jne, mis on kokku naelutatud või muul viisil ühendatud, kuuluvad alamrubriiki 4421 90 98;

| 2. | lahtised lauad klassifitseeritakse vastavalt nende omadustele (rubriik 4407 või 4408). |
| --- | --- |

2.

lahtised lauad klassifitseeritakse vastavalt nende omadustele (rubriik 4407 või 4408).

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, I punkt.

4415 10 90

Kaablitrumlid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, II punkt.

4415 20 20 ja 4415 20 90

Puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste ääred

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, III ja IV punkt.

4416 00 00

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad

Vaatidel ja tünnidel on keskelt kumer kere ja mõlemad otsad on kinnised. Tõrtel ja püttidel on tavaliselt ainult üks ots kinnine ja neil võib olla äravõetav kaas.

Tavaliselt kasutatavad puuliigid on kastan ja tamm.

Termini „puitosad” all mõeldakse tünnilaudu, tünni otsalaudu ning muid püttsepatooteid.

Tünnilauad on rohkem või vähem painutatud, hööveldatud plangud, vähemalt ühest otsast kärbitud või faasitud (kaldu lõigatud), milles on uure, mida tuntakse „nuudina”, kokkupaneku võimaldamiseks.

Otsalauad on soovitud ümbermõõduga ringikujuliseks ja mõlemalt poolt viltuseks lõigatud, et neid saaks tünnilaudade nuuti asetada.

4417 00 00

Puidust tööriistad, nende korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed

Vaata selle grupi märkus 5.

Sellesse rubriiki kuuluvad värvi- ja vahupintslite varred.

4418

Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud

4418 20 10 kuni 4418 20 80

Uksed, ukseraamid ja -piidad, lävepakud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad liimpuitkonstruktsiooniga lauspaneelid, millel on paks keskkiht, kui paneele on edasi töödeldud sel määral, et need on ühemõtteliselt ustena kasutatavad (nt neisse on lõigatud süvendid käepidemete, lukkude või hingede jaoks).

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu töötlemata paneelid, mida mõnikord nimetatakse „tiheda sisevoodriga lameuste toorikuteks”, isegi kui nende servad on spoonitud (rubriik 4412).

4418 40 00

Puitraketis betoneerimistöödeks

Selle alamrubriigi puitraketis on kooste, mida kasutatakse igat liiki betoneerimistöödeks (nt vundamentide, seinte, põrandate, sammaste, piilarite, ajutiste tugipostide, tunneliosade jne valmistamisel).

Tavaliselt valmistatakse puitraketis vaigusest puidust (plangud, palgid jne). Puitraketisena kasutatavad vineerplaadid (sileda pinna saamiseks) ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki, isegi kui need on ühelt või mõlemalt poolt pealistatud ja nende kasutus puitraketisena on kaheldamatu (rubriik 4412).

4418 50 00

Katusesindlid ja katuselaastud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, seitsmes ja kaheksas lõik.

4418 71 00 kuni 4418 79 00

Koostepõrandaplaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, kuues lõik.

4418 71 00

Mosaiikpõrandatele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad põrandaplaadid koosnevad nn kulumiskihist, mis on tehtud plaatidest, ribadest, liistudest jne, mis on ühendatud sobivale puit-, puitkiudplaat-, paber-, plast-, kork- jne kandekihile.

Vaata ka alamrubriigi 4412 selgitavad märkused.

Vaata ka HS selgitavad märkused alamrubriigi 4418 71 kohta.

4418 72 00

Muud, mitmekihilised

Vaata alamrubriigi 4418 71 00 selgitavad märkused

4418 90 10

Liimpuit

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, kolmas lõik.

4418 90 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 4418 neljandas lõigus kirjeldatud puidust kärgpaneelid.

4420

Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks; puidust kujukesed jm dekoratiivesemed; puidust mööbliesemed, mis ei kuulu gruppi 94

4420 90 10

Puitmarketrii ja -intarsia

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitmarketrii ja -intarsiaga kaunistatud (panustehnikas) plaadid.

Puitmarketrii koosneb õhukestest puidust või muust materjalist (mitteväärismetall, kilpkonnakilp, konnakarp, elevandiluu jne), mis on kaunistuseks puidust alusele liimitud.

4421

Muud puittooted

4421 90 98

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | plankudest kokku ühendatud puidust pakk-kastide osad (kaaned jms); |
| --- | --- |

1.

plankudest kokku ühendatud puidust pakk-kastide osad (kaaned jms);

| 2. | puidust tugiraamid (riiulid), kas kokku ühendatuna või mitte, kui neid ei käsitleta mööblina; |
| --- | --- |

2.

puidust tugiraamid (riiulid), kas kokku ühendatuna või mitte, kui neid ei käsitleta mööblina;

| 3. | aiatarad jms, puitvarbadest ristakuti naelutatud ja seejärel välja venitatud (lõõtsana toimiv) sõrestik; |
| --- | --- |

3.

aiatarad jms, puitvarbadest ristakuti naelutatud ja seejärel välja venitatud (lõõtsana toimiv) sõrestik;

| 4. | küpsetusvardad ja igat liiki teritatud orad (hambaorgid), mida kasutatakse teatavate toitude valmistamisel (heeringarullid jne). |
| --- | --- |

4.

küpsetusvardad ja igat liiki teritatud orad (hambaorgid), mida kasutatakse teatavate toitude valmistamisel (heeringarullid jne).

GRUPP 45

KORK JA KORGIST TOOTED

| 4501 | Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud; korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork |
| --- | --- |
| 4501 10 00 | Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punkt 1. |
| 4501 90 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punktid 2 ja 3. |
| 4502 00 00 | Looduslik kork, eemaldatud väliskihiga või jämedalt tükeldatud, ristkülikukujuliste (sh ruudukujuliste) klotside, tahvlite, lehtede või ribadena (sh teravate servadega korgi- või punnitoorikud)

  Sellesse rubriiki kuuluvad õhukesed, looduslikust korgist paberist alusel seinaviimistluskatted rullides. |
| 4503 | Looduslikust korgist tooted |
| 4503 10 10 ja 4503 10 90 | Korgid ja punnid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4503 10. |
| 4504 | Aglomeeritud kork (sideainega või ilma) ning tooted sellest |
| 4504 10 11 | Vahuveinidele, sh looduslikust korgist tihenditega

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad silindrilised korgid ja punnid vahuveinide pudelitele Nende korkide ja punnide läbimõõt on pudelisuust märgatavalt suurem, nii et need pannakse kokkusurutult pudelile peale. Kord kasutatuna (kui pudel on lahti tehtud), võtavad need tagasi selle kuju, nagu on esitatud alamrubriigi 2204 21 10 selgitavates märkustes.
  Nende korkide ja punnide ülaosa koosneb sageli aglomeeritud korgist ja alaosa (see, mis puutub vahuveiniga kokku) looduslikust korgist: |
| 4504 10 19 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad aglomeeritud korgist silindrilised korgid ja punnid muudele pudelitele peale vahuveinipudelite.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesest korgist kettad, mida kasutatakse seibidena kroonkorkides (alamrubriigid 4504 10 91 ja 4504 10 99). |
| 4504 10 91 ja 4504 10 99 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka aglomeeritud korgist seibid kroonkorkidele. |
| 4504 90 20 | Korgid ja punnid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittesilindrilised aglomeeritud korgist korgid ja punnid. Sellised korgid ja punnid on, näiteks, koonilised ja neil võib auk keskel olla: |
| | |

4501

Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud; korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork

4501 10 00

Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punkt 1.

4501 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punktid 2 ja 3.

4502 00 00

Looduslik kork, eemaldatud väliskihiga või jämedalt tükeldatud, ristkülikukujuliste (sh ruudukujuliste) klotside, tahvlite, lehtede või ribadena (sh teravate servadega korgi- või punnitoorikud)

Sellesse rubriiki kuuluvad õhukesed, looduslikust korgist paberist alusel seinaviimistluskatted rullides.

4503

Looduslikust korgist tooted

4503 10 10 ja 4503 10 90

Korgid ja punnid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4503 10.

4504

Aglomeeritud kork (sideainega või ilma) ning tooted sellest

4504 10 11

Vahuveinidele, sh looduslikust korgist tihenditega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad silindrilised korgid ja punnid vahuveinide pudelitele Nende korkide ja punnide läbimõõt on pudelisuust märgatavalt suurem, nii et need pannakse kokkusurutult pudelile peale. Kord kasutatuna (kui pudel on lahti tehtud), võtavad need tagasi selle kuju, nagu on esitatud alamrubriigi 2204 21 10 selgitavates märkustes.

Nende korkide ja punnide ülaosa koosneb sageli aglomeeritud korgist ja alaosa (see, mis puutub vahuveiniga kokku) looduslikust korgist:

Image

4504 10 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad aglomeeritud korgist silindrilised korgid ja punnid muudele pudelitele peale vahuveinipudelite.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesest korgist kettad, mida kasutatakse seibidena kroonkorkides (alamrubriigid 4504 10 91 ja 4504 10 99).

4504 10 91 ja 4504 10 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka aglomeeritud korgist seibid kroonkorkidele.

4504 90 20

Korgid ja punnid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittesilindrilised aglomeeritud korgist korgid ja punnid. Sellised korgid ja punnid on, näiteks, koonilised ja neil võib auk keskel olla:

Image

GRUPP 46

ÕLGEDEST, ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST TOOTED; KORV- JA VITSPUNUTISED

| 4601 | Põimikud jms tooted punumismaterjalidest, lindiks ühendatud või mitte; punumismaterjalid, põimikud jms tooted nendest, kõrvuti kokku köidetud või punutud lamevormideks, mis võivad olla valmistooted (näiteks matid, kiudvaibad, võrestikud) |
| --- | --- |
| 4601 21 10 kuni 4601 29 90 | Matid, kiudvaibad ja võrestikud taimsetest materjalidest

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:






  1. | koredad õlgmatid, mis on kootud või kokku seotud ühesuunalistest õlgedest või kootud tahvliteks, nt aianduses kasutatavad kaitsematid; |

4601

Põimikud jms tooted punumismaterjalidest, lindiks ühendatud või mitte; punumismaterjalid, põimikud jms tooted nendest, kõrvuti kokku köidetud või punutud lamevormideks, mis võivad olla valmistooted (näiteks matid, kiudvaibad, võrestikud)

4601 21 10 kuni 4601 29 90

Matid, kiudvaibad ja võrestikud taimsetest materjalidest

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

1.

koredad õlgmatid, mis on kootud või kokku seotud ühesuunalistest õlgedest või kootud tahvliteks, nt aianduses kasutatavad kaitsematid;

| 2. | Hiina matid ja matid, mis on samal viisil valmistatud ning mida kasutatakse samaks otstarbeks.
  Hiina matid ja kiudvaibad on lõikheinte perekonda kuuluvate taimede (Lepironia mucronata) vartest ja ribadest matid ja kiudvaibad; need võivad olla loomulikku värvi või värvitud (tavaliselt punaseks). Need matid ja kiudvaibad on kootud; taimeribasid või -varsi ühendav kett (või lõim) koosneb väga harvalt asetsevast mitmekeermelisest nöörist või lõngast. Matid on tavaliselt tehtud ühekaupa ja need võivad tekstiilmaterjalist ribaga ääristatud olla; sageli lähetatakse need lähteriigist rullides, mitmekaupa, otstest kokku õmmelduna; |
| --- | --- |

2.

Hiina matid ja matid, mis on samal viisil valmistatud ning mida kasutatakse samaks otstarbeks.

Hiina matid ja kiudvaibad on lõikheinte perekonda kuuluvate taimede (Lepironia mucronata) vartest ja ribadest matid ja kiudvaibad; need võivad olla loomulikku värvi või värvitud (tavaliselt punaseks). Need matid ja kiudvaibad on kootud; taimeribasid või -varsi ühendav kett (või lõim) koosneb väga harvalt asetsevast mitmekeermelisest nöörist või lõngast. Matid on tavaliselt tehtud ühekaupa ja need võivad tekstiilmaterjalist ribaga ääristatud olla; sageli lähetatakse need lähteriigist rullides, mitmekaupa, otstest kokku õmmelduna;

| 3. | koredad kiudvaibad, nagu need, mida aianduses kasutatakse; |
| --- | --- |

3.

koredad kiudvaibad, nagu need, mida aianduses kasutatakse;

| 4. | võrestikud (nt õlgedest või kõrkjatest), mida kasutatakse samaks otstarbeks kui eespool nimetatud koredaid matte, kuid mis sobivad kasutamiseks ka tarade ja nõlvale ehitatud jalgteede ehitamiseks. |
| --- | --- |

4.

võrestikud (nt õlgedest või kõrkjatest), mida kasutatakse samaks otstarbeks kui eespool nimetatud koredaid matte, kuid mis sobivad kasutamiseks ka tarade ja nõlvale ehitatud jalgteede ehitamiseks.

4602

Korvpunutised, vitspunutised jms tooted, valmistatud punumismaterjalidest kindla kuju järgi või toodetud rubriigi 4601 punutistest; tooted käsnkõrvitsast

4602 11 00

Bambusest

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 4602 esimese lõigu punktides i ja ii nimetatud tooted, nt taimset päritolu materjalist vaibad, mis on tehtud alamrubriigi 4601 21 mattide või kiudvaipade väikeste mattide ühendamisel.

4602 19 10

Õlgedest pudeliümbrised

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4602, teine lõik, punkt 8.

4602 19 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | HS selgitavate märkuste rubriigi 4602 esimese lõigu punktis ii nimetatud tooted, nt taimset päritolu materjalist vaibad, mis on tehtud alamrubriigi 4601 29 mattide või kiudvaipade väikeste mattide ühendamisel; |
| --- | --- |

1.

HS selgitavate märkuste rubriigi 4602 esimese lõigu punktis ii nimetatud tooted, nt taimset päritolu materjalist vaibad, mis on tehtud alamrubriigi 4601 29 mattide või kiudvaipade väikeste mattide ühendamisel;

| 2. | tooted käsnkõrvitsast. Käsnkõrvits, mida tuntakse ka taimse käsnana, klassifitseeritakse alamrubriiki 1404 90 00 ja see koosneb ühe pudelkõrvitsa liigi (Luffa cylindrica) käsnjast koest. |
| --- | --- |

2.

tooted käsnkõrvitsast. Käsnkõrvits, mida tuntakse ka taimse käsnana, klassifitseeritakse alamrubriiki 1404 90 00 ja see koosneb ühe pudelkõrvitsa liigi (Luffa cylindrica) käsnjast koest.

X JAOTIS

KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; RINGLUSSE VÕETUD PABERI- VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID; PABER JA PAPP NING TOOTED NENDEST

GRUPP 47

KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; RINGLUSSE VÕETUD PABERI- VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID;

Üldist

Terminite „poolpleegitatud” või „pleegitatud” määratlemiseks vaata selle grupi HS selgitavad üldmärkused, neljas lõik.

Massi peetakse poolpleegitatuks või pleegitatuks, kui teda on tootmisjärgselt mingil viisil erineva intensiivsusega töödeldud suurema valgesuse (heleduse) saavutamiseks, eelkõige massi värvaine eemaldamise või modifitseerimisega erineval määral või lihtsalt fluorestsentsainetega segamisel.

| 4701 00 | Puitmass |
| --- | --- |
| 4701 00 10 | Termomehaaniline puitmass

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, viimane alalõik. |
| 4701 00 90 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, esimesed kolm alalõiku. |
| 4703 | Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a keemiliselt töödeldavad liigid

  Vaata selle grupi märkus 1. |
| 4703 11 00 | Okaspuidust

  Sellesse alamrubriiki kuulub eelkõige männist, nulust või kuusest valmistatud mass. |
| 4703 19 00 | Lehtpuidust

  Selle alamrubriigi puitmass saadakse tavaliselt paplist ja haavast või selliste kõvemate puude puidust nagu pöök, kastan, eukalüpt ja teatavad troopilised puud. Kiud on tavaliselt lühemad kui okaspuidust valmistatud puitmassis. |
| 4703 21 00 | Okaspuidust

  Vaata alamrubriigi 4703 11 00 selgitavad märkused. |
| 4703 29 00 | Lehtpuidust

  Vaata alamrubriigi 4703 19 00 selgitavad märkused. |
| 4704 | Sulfittselluloos puidust, v.a keemiliselt töödeldavad liigid

  Kohaldada rubriigi 4703 ja selle alamrubriikide selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4706 | Ringlusse võetud paberi- või papijäätmetest ja -jääkidest või muudest kiulistest tselluloosmaterjalidest saadud mass

  Vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, kolmas lõik. |
| 4706 10 00 | Puuvillaebemetest kiumass

  Puuvillaebemetest kiumassi alfatselluloosisisaldus on tavaliselt suur (98–99 % massist) ja tuhasisaldus väike madal (umbes 0,05 % massis). See erineb alamrubriiki 1404 20 00 kuuluvast, üksnes poognateks või tahvliteks kokku surutud puuvillaebemetest selle poolest, et selle kiud, mida on mitmeid tunde rõhu all seebikivilahuses keedetud, on enam-vähem sulanud, kuna aga alamrubriiki 1404 20 00 kuuluva puuvillalintri kiud, mis ei ole seda protsessi läbinud, säilitavad tavaliselt oma esialgse struktuuri ja pikkuse. |
| 4707 | Ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja jäägid

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu paberirullid, mille välimised kihid on osaliselt vees läbi ligunenud või muul viisil kahjustunud (grupp 48). |
| 4707 10 00 | Pleegitamata jõupaber või -papp, lainepaber või -papp

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30. |
| 4707 20 00 | Muu, peamiselt pleegitatud tselluloosist valmistatud paber või papp, massis värvimata

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberi valmistamisel või töötlemisel ja trükikojas tekkinud jäätmed (nt lõikamisjäätmed) ning kasutatud perfokaardid ja -lindid. Sedasorti paber taasringluseks koosneb tavaliselt peaaegu täielikult paberist, millele ei ole midagi trükitud. |
| 4707 30 10 ja 4707 30 90 | Peamiselt mehaanilisest kiumassist valmistatud paber või papp (näiteks ajalehed, ajakirjad jms trükised)

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30. |

4701 00

Puitmass

4701 00 10

Termomehaaniline puitmass

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, viimane alalõik.

4701 00 90

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, esimesed kolm alalõiku.

4703

Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a keemiliselt töödeldavad liigid

Vaata selle grupi märkus 1.

4703 11 00

Okaspuidust

Sellesse alamrubriiki kuulub eelkõige männist, nulust või kuusest valmistatud mass.

4703 19 00

Lehtpuidust

Selle alamrubriigi puitmass saadakse tavaliselt paplist ja haavast või selliste kõvemate puude puidust nagu pöök, kastan, eukalüpt ja teatavad troopilised puud. Kiud on tavaliselt lühemad kui okaspuidust valmistatud puitmassis.

4703 21 00

Okaspuidust

Vaata alamrubriigi 4703 11 00 selgitavad märkused.

4703 29 00

Lehtpuidust

Vaata alamrubriigi 4703 19 00 selgitavad märkused.

4704

Sulfittselluloos puidust, v.a keemiliselt töödeldavad liigid

Kohaldada rubriigi 4703 ja selle alamrubriikide selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4706

Ringlusse võetud paberi- või papijäätmetest ja -jääkidest või muudest kiulistest tselluloosmaterjalidest saadud mass

Vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, kolmas lõik.

4706 10 00

Puuvillaebemetest kiumass

Puuvillaebemetest kiumassi alfatselluloosisisaldus on tavaliselt suur (98–99 % massist) ja tuhasisaldus väike madal (umbes 0,05 % massis). See erineb alamrubriiki 1404 20 00 kuuluvast, üksnes poognateks või tahvliteks kokku surutud puuvillaebemetest selle poolest, et selle kiud, mida on mitmeid tunde rõhu all seebikivilahuses keedetud, on enam-vähem sulanud, kuna aga alamrubriiki 1404 20 00 kuuluva puuvillalintri kiud, mis ei ole seda protsessi läbinud, säilitavad tavaliselt oma esialgse struktuuri ja pikkuse.

4707

Ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja jäägid

Sellesse alamrubriiki ei kuulu paberirullid, mille välimised kihid on osaliselt vees läbi ligunenud või muul viisil kahjustunud (grupp 48).

4707 10 00

Pleegitamata jõupaber või -papp, lainepaber või -papp

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30.

4707 20 00

Muu, peamiselt pleegitatud tselluloosist valmistatud paber või papp, massis värvimata

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberi valmistamisel või töötlemisel ja trükikojas tekkinud jäätmed (nt lõikamisjäätmed) ning kasutatud perfokaardid ja -lindid. Sedasorti paber taasringluseks koosneb tavaliselt peaaegu täielikult paberist, millele ei ole midagi trükitud.

4707 30 10 ja 4707 30 90

Peamiselt mehaanilisest kiumassist valmistatud paber või papp (näiteks ajalehed, ajakirjad jms trükised)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 4707 20 ja 4707 30.

GRUPP 48

PABER JA PAPP; PABERIMASSIST, PABERIST VÕI PAPIST TOOTED

Üldist

Paberirullid, mille välimised kihid on osaliselt vees läbi ligunenud või muul viisil kahjustunud, klassifitseeritakse rubriikide 4801 ja 4811 vastavatesse alamrubriikidesse.

| 4801 00 00 | Ajalehepaber, rullides või lehtedena

  Vaata selle grupi märkus 4 ja HS selgitavad märkused, rubriik 4801. |
| --- | --- |
| 4802 | Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp

  Vaata selle grupi märkus 5. |
| 4802 10 00 | Käsitsi valmistatud paber ja papp

  Vaata selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkt B ja HS selgitavad märkused, rubriik 4802, teine ja kolmas lõik. |
| 4802 40 10 ja 4802 40 90 | Tapeedialuspaber

  Tapeedialuspaber võib olla valge või värviline, liimitud, masinsile, paks, kuid elastne ja kareda pinnaga. Paberi üks pool on mõeldud pinnakatmiseks ja/või trükkimiseks, teine pool kliistri või muu liimi jaoks. See aluspaber peab taluma tapeedivalmistusprotsessi ja tapeetimist. |
| 4803 00 | Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena |
| 4803 00 10 | Tselluloosvatt

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4803, esimene lõik, punkt 2, teine alalõik.
  See kiudkangas on struktuurilt hõre, kui vaadata vastu valget, võib selles näha väikesi auke. |
| 4803 00 31 ja 4803 00 39 | Krepp-paber või krepitud tsellulooskiudkangas, iga kihi massiga

  Termini „krepp-paber” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, esimene lõik, punkt 2.
  Selle kiudkanga all mõeldakse toodet, mis on struktuurilt tihedam ja ühtlasem kui tselluloosvatt. |
| 4804 | Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud)

  Termini „jõupaber ja papp” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 6.
  Jõupaber ja -papp on mehaaniliselt väga vastupidavad. Need ei sisalda tavaliselt täiteaineid, on võrdlemisi tugevalt liimitud, peaaegu alati läbipaistmatud, enamasti ühepoolse masinaläikega (s.o kalandreeritud ainult ühelt poolt) ja neil on tavaliselt nähaolev sõela markeering.
  Jõupaber ja -papp on suurepärased pakkimis- ja mähkimismaterjalid. Neid kasutatakse ka elektrikaablite pabermähisteks, lainepapi pealmiseks siledaks kihiks, pabernööri valmistamiseks ning tõrva-, bituumeni- ja asfaltpaberi või -papi valmistamiseks. |
| 4804 11 11 kuni 4804 19 90 | Lainepapi väliskihipaber (kraftlainer)

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja vastavad HS selgitavad märkused. |
| 4804 21 10 kuni 4804 29 90 | Kotijõupaber

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2 ja vastavad HS selgitavad märkused. |
| 4804 31 51 | Elektrotehniline isolatsioon-jõupaber

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kondensaatori- ja kaablipaber.
  Kondensaatoripaber on õhuke paber, mida kasutatakse elektrikondensaatorite dielektrikuna. Selle paberi valmistamiseks kasutatavad kiud jahvatatakse hoolikalt, et vähendada poognate poorsus miinimumini ja eemaldada hoolikalt kõik võõrkehad (eelkõige metall).
  Kaablipaber on mõeldud trafopoolidel kasutatavate elektrikaablite või muude elektrotehniliste seadmete isolatsiooniks. Tal peavad olema väga head isolatsiooniomadused ja järelikult peab ta olema puhas mis tahes metallilistest ja happelistest osakestest või muudest elektrit juhtivatest lisanditest. |
| 4804 41 91 | Immutatud jõupaber

  Seda liiki paber ja papp koosneb peamiselt puidukiust, mille mass on suurem kui 185 g/m2, kuid alla 225 g/m2, ning see tarnitakse tavaliselt rullides laiusega üle 125 cm, kuid alla 165 cm. Selle poorsusindeks mõõdetuna Gurley poorsusmõõturiga vastavalt sätestatud TAPPI-standardi (Technical Association of the Pulp and Paper Industry) järgi on alla 13 s/100 cm3 õhku ja 40 s/300 cm3 õhku.
  Immutatud jõupaber käitub kui kuivatuspaber. Võib tõmmata sõrmega üle paberile tõmmatud värske tindijoone tinti laiali ajamata.
  Immutatud jõupaber on spetsiaalselt kavandatud tehisvaikudega immutatult kõrgsurvelaminaatplaatide tootmiseks. |
| 4805 | Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 näidatud ulatuses |
| 4805 11 00 | Pooltselluloosist lainestuspaber

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 3. |
| 4805 12 00 | Õlgedest lainestuspaber

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 4. |
| 4805 19 10 | Wellenstoff

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 19. |
| 4805 24 00 ja 4805 25 00 | Testlainer (ringlusse võetud lainer)

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 5. |
| 4805 30 10 ja 4805 30 90 | Sulfit-pakkepaber

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 6. |
| 4805 40 00 | Filterpaber ja -papp

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 40. |
| 4805 50 00 | Viltpaber ja -papp

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 50. |
| 4805 91 00 | Massiga kuni 150 g/m2


  Sellesse alamrubriiki kuulub täielikult ringlusse võetud paberijääkidest ja -jäätmetest tehtud paber ja papp, ilma lisaaineteta ja läbisurvetugevusega vähemalt 0,8 kPa, kuid mitte üle 1,9 kPa. |
| 4805 92 00 | Massiga üle 150 g/m2, kuid alla 225 g/m2


  Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4805 93 20 | Valmistatud paberijäätmetest

  Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4806 | Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena |
| 4806 10 00 | Taimne pärgament

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, esimesed neli lõiku. |
| 4806 20 00 | Rasvakindlad paberid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, viies kuni kaheksas lõik. |
| 4806 30 00 | Kalkad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, üheksas lõik. |
| 4806 40 10 ja 4806 40 90 | Pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, kümnes ja üheteistkümnes lõik. |
| 4808 | Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, kortsutud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber |
| 4808 10 00 | Lainepaber ja -papp, perforeeritud või perforeerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punkt 1. |
| 4808 20 00 | Kotijõupaber, krepitud või kortsutatud, surutrükiga või surutrükita, perforeeritud või perforeerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4. |
| 4808 30 00 | Muu jõupaber, krepitud või kortsutatud, surutrükiga või surutrükita, perforeeritud või perforeerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4. |
| 4808 90 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4. |
| 4809 | Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena |
| 4809 20 10 ja 4809 20 90 | Isekopeeruv paber

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt A 2. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele. |
| 4809 90 10 | Söepaber jms kopeerpaber

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816 punkt A 1. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele. |
| 4809 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub muu kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks, nagu soojusülekandepaber ja kaetud (kriitpaber) või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele. |
| 4810 | Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis |
| 4810 13 20 kuni 4810 19 90 | Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilisteks töödeks, mis ei sisalda mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel menetlusel saadud kiude või sisaldab neid kuni 10 % kogu sisalduva kiu massist

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29. |
| 4810 22 10 kuni 4810 29 80 | Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilisteks töödeks, mille kogu sisalduva kiu massist üle 10 % moodustavad mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel menetlusel saadud kiud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29. |
| 4810 22 10 ja 4810 22 90 | Õhuke kaetud paber

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 7. |
| 4810 92 10 kuni 4810 92 90 | Mitmekihiline

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4805, teine lõik, punkt 2. |
| 4811 | Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena (poognatena), v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad

  Sellesse rubriiki kuuluvad teatavad paberist või papist alusel põrandakatted, mis ei sobi seinakateteks.
  Sellesse rubriiki ei kuulu tooted, mis sobivad kasutamiseks nii põranda- kui ka seinakatetena (rubriik 4823). |
| 4811 10 00 | Tõrva-, bituumen- või asfaltpaber ja -papp

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad niiskuskindlad isolatsioonplaadid, mis koosnevad kahest asfaldiga immutatud krepp-paberikihist, mille vahel on õhuke alumiiniumleht.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu katusepapp (ruberoid), mille põhjaks olev paber või papp on üleni pealistatud või mõlemalt poolt kaetud asfaldi- või muu sellise materjali kihiga (rubriik 6807). |
| 4811 51 00 ja 4811 59 00 | Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud plastiga (v.a liimained)

  Plastiga pealistatud või kaetud paber ja papp kuuluvad nendesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui plastkihi paksus ei ületa poolt toote kogupaksusest (vt selle grupi märkus 2, punkt g). |
| 4811 60 00 | Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud vaha, parafiini, steariini, õli või glütserooliga

  Sellesse alamrubriiki kuulub parafiinpaber ja -papp, mis on mõeldud piima- või mahlapakendite või heliplaatide ümbriste vms valmistamiseks ja millel on ühel pool trükikiri või -kujutis, mis viitab neisse pakendatavatele toodetele. |
| 4811 90 00 | Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad lintformularid. Need formularid koosnevad paberilehtedest, mis on tavaliselt kokku volditud (kokku murtud), või rullides, regulaarsete vahedega põigiti perforeeritud, moodustades järjestikuseid formulare, mida saab perforatsiooni kohalt lahti rebida. Formularidele on trükitud lünktäitmiseks mõeldud tekst. Nende toodete servades võivad olla juhtaugud, võimaldades eelkõige kiirköitmist või nende kasutamist arvestusmasinates.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu lintformularidest äriblanketid (alamrubriik 4820 40 10). |
| 4814 | Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid |
| 4814 10 00 | Surutrüki-tapeedipaber

  Vaata selle grupi märkus 9, punktid a, ii ja HS selgitavad märkused, rubriik 4814, punkt A a, alapunkt 2. |
| 4816 | Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt |
| 4816 20 00 | Isekopeeruv paber

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt A 2. Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtudega (rubriik 4809). |
| 4816 90 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punktid A 1 ja 3 ja B 1. Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtudega.
  Sellesse alamrubriik kuuluvad ka ofsetivormid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt B 2, teine lause). Selle alamrubriigi toodetel ei ole suurusepiiranguid. |
| 4818 | Tualettpaber ja sarnane paber, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja käterätikud, laudlinad, salvrätikud, imikumähkmed, tampoonid, voodilinad jms paberist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja rõivamanused |
| 4818 40 19 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka püksikute kaitsed. |
| 4818 40 90 | Imikumähkmed jms hügieenitarbed

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad inkontinentsitooted ja invaliidide põikilinad. |
| 4819 | Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast; dokumendivutlarid, kirjaalused jms paberist või papist kontori-, kaupluse- jm tarbed |
| 4819 20 00 | Kokkuvolditavad kastid ja karbid, mitte lainepaberist või -papist

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt A, teine lõik. |
| 4819 60 00 | Dokumendivutlarid, kirjaalused, karbid dokumentide hoidmiseks jms kontori-, kaupluse- jm tarbed

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt B. |
| 4820 | Registri-, arve-, märkme-, tellimis- ja kviitungiraamatud, kirjaplokid, märkmikud, kalenderpäevikud ja -märkmikud jms tooted, vihikud, kuivatuspaberiplokid, kiirköitjad (eraldatavate lehtedega vm), mapid, kaustad, äriblanketid, kopeervahelehtedega komplektid jm paberist või papist kirjatarbed; albumid näidiste või kollektsioonide jaoks, raamatuümbrised, paberist või papist |
| 4820 40 10 ja 4820 40 90 | Äriblanketid ja kopeervahelehtedega komplektid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4820, esimene lõik, punktid 4 ja 5. |
| 4820 40 10 | Lintformularid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad lintformularide komplektid, mis on tehtud ülestikku asetatud, kokkustantsitud, klammerdatud või kokkuliimitud paberiribadest, mis koosnevad isekopeeruvast paberist või sisaldavad kopeervahelehti.
  Vaata alamrubriigi 4811 90 00 selgitavad märkused. |
| 4823 | Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast |
| 4823 20 00 | Filterpaber ja -papp

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, punkt 1. |
| 4823 90 85 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, punktid 3 ja 6 kuni 17.
  Sellesse rubriiki kuuluvad tooted, mis sobivad kasutamiseks nii põranda- kui ka seinakatetena.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kondensaatoripaber, mis on kondensaatorites dielektrikuna kasutatav elektriisolatsioonpaber. See on erakordselt õhuke (tavaliselt 0,006–0,02 mm), väga ühtlase paksusega ja täiesti ilma poorideta. See on tavaliselt tehtud naatron- või sulfaattselluloosist ja mõnikord kaltsumassist. Kondensaatoripaber on keemiliselt neutraalne, ei sisalda peenimaidki metalliosakesi ja tal on head mehaanilised ja dielektrilised omadused (dielektrikuskadudeta). |

4801 00 00

Ajalehepaber, rullides või lehtedena

Vaata selle grupi märkus 4 ja HS selgitavad märkused, rubriik 4801.

4802

Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp

Vaata selle grupi märkus 5.

4802 10 00

Käsitsi valmistatud paber ja papp

Vaata selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkt B ja HS selgitavad märkused, rubriik 4802, teine ja kolmas lõik.

4802 40 10 ja 4802 40 90

Tapeedialuspaber

Tapeedialuspaber võib olla valge või värviline, liimitud, masinsile, paks, kuid elastne ja kareda pinnaga. Paberi üks pool on mõeldud pinnakatmiseks ja/või trükkimiseks, teine pool kliistri või muu liimi jaoks. See aluspaber peab taluma tapeedivalmistusprotsessi ja tapeetimist.

4803 00

Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena

4803 00 10

Tselluloosvatt

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4803, esimene lõik, punkt 2, teine alalõik.

See kiudkangas on struktuurilt hõre, kui vaadata vastu valget, võib selles näha väikesi auke.

4803 00 31 ja 4803 00 39

Krepp-paber või krepitud tsellulooskiudkangas, iga kihi massiga

Termini „krepp-paber” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, esimene lõik, punkt 2.

Selle kiudkanga all mõeldakse toodet, mis on struktuurilt tihedam ja ühtlasem kui tselluloosvatt.

4804

Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud)

Termini „jõupaber ja papp” määratluse kohta vaata selle grupi lisamärkus 6.

Jõupaber ja -papp on mehaaniliselt väga vastupidavad. Need ei sisalda tavaliselt täiteaineid, on võrdlemisi tugevalt liimitud, peaaegu alati läbipaistmatud, enamasti ühepoolse masinaläikega (s.o kalandreeritud ainult ühelt poolt) ja neil on tavaliselt nähaolev sõela markeering.

Jõupaber ja -papp on suurepärased pakkimis- ja mähkimismaterjalid. Neid kasutatakse ka elektrikaablite pabermähisteks, lainepapi pealmiseks siledaks kihiks, pabernööri valmistamiseks ning tõrva-, bituumeni- ja asfaltpaberi või -papi valmistamiseks.

4804 11 11 kuni 4804 19 90

Lainepapi väliskihipaber (kraftlainer)

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja vastavad HS selgitavad märkused.

4804 21 10 kuni 4804 29 90

Kotijõupaber

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2 ja vastavad HS selgitavad märkused.

4804 31 51

Elektrotehniline isolatsioon-jõupaber

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kondensaatori- ja kaablipaber.

Kondensaatoripaber on õhuke paber, mida kasutatakse elektrikondensaatorite dielektrikuna. Selle paberi valmistamiseks kasutatavad kiud jahvatatakse hoolikalt, et vähendada poognate poorsus miinimumini ja eemaldada hoolikalt kõik võõrkehad (eelkõige metall).

Kaablipaber on mõeldud trafopoolidel kasutatavate elektrikaablite või muude elektrotehniliste seadmete isolatsiooniks. Tal peavad olema väga head isolatsiooniomadused ja järelikult peab ta olema puhas mis tahes metallilistest ja happelistest osakestest või muudest elektrit juhtivatest lisanditest.

4804 41 91

Immutatud jõupaber

Seda liiki paber ja papp koosneb peamiselt puidukiust, mille mass on suurem kui 185 g/m2, kuid alla 225 g/m2, ning see tarnitakse tavaliselt rullides laiusega üle 125 cm, kuid alla 165 cm. Selle poorsusindeks mõõdetuna Gurley poorsusmõõturiga vastavalt sätestatud TAPPI-standardi (Technical Association of the Pulp and Paper Industry) järgi on alla 13 s/100 cm3 õhku ja 40 s/300 cm3 õhku.

Immutatud jõupaber käitub kui kuivatuspaber. Võib tõmmata sõrmega üle paberile tõmmatud värske tindijoone tinti laiali ajamata.

Immutatud jõupaber on spetsiaalselt kavandatud tehisvaikudega immutatult kõrgsurvelaminaatplaatide tootmiseks.

4805

Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 näidatud ulatuses

4805 11 00

Pooltselluloosist lainestuspaber

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 3.

4805 12 00

Õlgedest lainestuspaber

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 4.

4805 19 10

Wellenstoff

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 19.

4805 24 00 ja 4805 25 00

Testlainer (ringlusse võetud lainer)

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 5.

4805 30 10 ja 4805 30 90

Sulfit-pakkepaber

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 6.

4805 40 00

Filterpaber ja -papp

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 40.

4805 50 00

Viltpaber ja -papp

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 50.

4805 91 00

Massiga kuni 150 g/m2

Sellesse alamrubriiki kuulub täielikult ringlusse võetud paberijääkidest ja -jäätmetest tehtud paber ja papp, ilma lisaaineteta ja läbisurvetugevusega vähemalt 0,8 kPa, kuid mitte üle 1,9 kPa.

4805 92 00

Massiga üle 150 g/m2, kuid alla 225 g/m2

Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4805 93 20

Valmistatud paberijäätmetest

Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4806

Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena

4806 10 00

Taimne pärgament

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, esimesed neli lõiku.

4806 20 00

Rasvakindlad paberid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, viies kuni kaheksas lõik.

4806 30 00

Kalkad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, üheksas lõik.

4806 40 10 ja 4806 40 90

Pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, kümnes ja üheteistkümnes lõik.

4808

Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, kortsutud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber

4808 10 00

Lainepaber ja -papp, perforeeritud või perforeerimata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punkt 1.

4808 20 00

Kotijõupaber, krepitud või kortsutatud, surutrükiga või surutrükita, perforeeritud või perforeerimata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4.

4808 30 00

Muu jõupaber, krepitud või kortsutatud, surutrükiga või surutrükita, perforeeritud või perforeerimata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4.

4808 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 ja 4.

4809

Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena

4809 20 10 ja 4809 20 90

Isekopeeruv paber

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt A 2. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele.

4809 90 10

Söepaber jms kopeerpaber

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816 punkt A 1. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele.

4809 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub muu kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks, nagu soojusülekandepaber ja kaetud (kriitpaber) või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks. Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele.

4810

Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis

4810 13 20 kuni 4810 19 90

Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilisteks töödeks, mis ei sisalda mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel menetlusel saadud kiude või sisaldab neid kuni 10 % kogu sisalduva kiu massist

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29.

4810 22 10 kuni 4810 29 80

Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilisteks töödeks, mille kogu sisalduva kiu massist üle 10 % moodustavad mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel menetlusel saadud kiud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29.

4810 22 10 ja 4810 22 90

Õhuke kaetud paber

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 7.

4810 92 10 kuni 4810 92 90

Mitmekihiline

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4805, teine lõik, punkt 2.

4811

Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena (poognatena), v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad

Sellesse rubriiki kuuluvad teatavad paberist või papist alusel põrandakatted, mis ei sobi seinakateteks.

Sellesse rubriiki ei kuulu tooted, mis sobivad kasutamiseks nii põranda- kui ka seinakatetena (rubriik 4823).

4811 10 00

Tõrva-, bituumen- või asfaltpaber ja -papp

Sellesse alamrubriiki kuuluvad niiskuskindlad isolatsioonplaadid, mis koosnevad kahest asfaldiga immutatud krepp-paberikihist, mille vahel on õhuke alumiiniumleht.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu katusepapp (ruberoid), mille põhjaks olev paber või papp on üleni pealistatud või mõlemalt poolt kaetud asfaldi- või muu sellise materjali kihiga (rubriik 6807).

4811 51 00 ja 4811 59 00

Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud plastiga (v.a liimained)

Plastiga pealistatud või kaetud paber ja papp kuuluvad nendesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui plastkihi paksus ei ületa poolt toote kogupaksusest (vt selle grupi märkus 2, punkt g).

4811 60 00

Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud vaha, parafiini, steariini, õli või glütserooliga

Sellesse alamrubriiki kuulub parafiinpaber ja -papp, mis on mõeldud piima- või mahlapakendite või heliplaatide ümbriste vms valmistamiseks ja millel on ühel pool trükikiri või -kujutis, mis viitab neisse pakendatavatele toodetele.

4811 90 00

Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lintformularid. Need formularid koosnevad paberilehtedest, mis on tavaliselt kokku volditud (kokku murtud), või rullides, regulaarsete vahedega põigiti perforeeritud, moodustades järjestikuseid formulare, mida saab perforatsiooni kohalt lahti rebida. Formularidele on trükitud lünktäitmiseks mõeldud tekst. Nende toodete servades võivad olla juhtaugud, võimaldades eelkõige kiirköitmist või nende kasutamist arvestusmasinates.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu lintformularidest äriblanketid (alamrubriik 4820 40 10).

4814

Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid

4814 10 00

Surutrüki-tapeedipaber

Vaata selle grupi märkus 9, punktid a, ii ja HS selgitavad märkused, rubriik 4814, punkt A a, alapunkt 2.

4816

Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt

4816 20 00

Isekopeeruv paber

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt A 2. Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtudega (rubriik 4809).

4816 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punktid A 1 ja 3 ja B 1. Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtudega.

Sellesse alamrubriik kuuluvad ka ofsetivormid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt B 2, teine lause). Selle alamrubriigi toodetel ei ole suurusepiiranguid.

4818

Tualettpaber ja sarnane paber, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja käterätikud, laudlinad, salvrätikud, imikumähkmed, tampoonid, voodilinad jms paberist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja rõivamanused

4818 40 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka püksikute kaitsed.

4818 40 90

Imikumähkmed jms hügieenitarbed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad inkontinentsitooted ja invaliidide põikilinad.

4819

Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast; dokumendivutlarid, kirjaalused jms paberist või papist kontori-, kaupluse- jm tarbed

4819 20 00

Kokkuvolditavad kastid ja karbid, mitte lainepaberist või -papist

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt A, teine lõik.

4819 60 00

Dokumendivutlarid, kirjaalused, karbid dokumentide hoidmiseks jms kontori-, kaupluse- jm tarbed

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt B.

4820

Registri-, arve-, märkme-, tellimis- ja kviitungiraamatud, kirjaplokid, märkmikud, kalenderpäevikud ja -märkmikud jms tooted, vihikud, kuivatuspaberiplokid, kiirköitjad (eraldatavate lehtedega vm), mapid, kaustad, äriblanketid, kopeervahelehtedega komplektid jm paberist või papist kirjatarbed; albumid näidiste või kollektsioonide jaoks, raamatuümbrised, paberist või papist

4820 40 10 ja 4820 40 90

Äriblanketid ja kopeervahelehtedega komplektid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4820, esimene lõik, punktid 4 ja 5.

4820 40 10

Lintformularid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lintformularide komplektid, mis on tehtud ülestikku asetatud, kokkustantsitud, klammerdatud või kokkuliimitud paberiribadest, mis koosnevad isekopeeruvast paberist või sisaldavad kopeervahelehti.

Vaata alamrubriigi 4811 90 00 selgitavad märkused.

4823

Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast

4823 20 00

Filterpaber ja -papp

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, punkt 1.

4823 90 85

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, punktid 3 ja 6 kuni 17.

Sellesse rubriiki kuuluvad tooted, mis sobivad kasutamiseks nii põranda- kui ka seinakatetena.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kondensaatoripaber, mis on kondensaatorites dielektrikuna kasutatav elektriisolatsioonpaber. See on erakordselt õhuke (tavaliselt 0,006–0,02 mm), väga ühtlase paksusega ja täiesti ilma poorideta. See on tavaliselt tehtud naatron- või sulfaattselluloosist ja mõnikord kaltsumassist. Kondensaatoripaber on keemiliselt neutraalne, ei sisalda peenimaidki metalliosakesi ja tal on head mehaanilised ja dielektrilised omadused (dielektrikuskadudeta).

GRUPP 49

RAAMATUD, AJALEHED, PILDID JM TRÜKITOOTED; KÄSIKIRJAD, MASINAKIRJATEKSTID NING PLAANID JA JOONISED

| 4901 | Raamatud, brošüürid, infolehed jms trükised, köidetud või eraldi poognatena |
| --- | --- |
| 4901 99 00 | Muud

  Vaata selle grupi märkus 3. |
| 4905 | Trükitud geograafilised, hüdrograafilised jms kaardid, k.a atlased, seinakaardid, topograafilised kaardid ja gloobused |
| 4905 10 00 | Gloobused

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4905, viimane lõik enne erandeid ja erand f. |
| 4905 91 00 ja 4905 99 00 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad topograafiliselt täpsed kaardid, mis on avaldatud reklaamikaalutlustel, ka need, mis sisaldavad reklaamimaterjali (nt rehvi- või autovalmistajate või naftafirmade avaldatud teede kaardid jne). |
| 4907 00 | Kustutamata postmargid, maksumärgid jms margid jooksvast või uuest väljalaskest riigis, kus need omavad või hakkavad omama tunnustatud nominaalväärtust; tempelpaber; pangatähed; tšekiformularid; aktsiad, obligatsioonid jms väärtpaberid |
| 4907 00 10 | Postmargid, maksumärgid jms margid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4907, punkt A. |
| 4908 | Ülekandelehed (vesipildid) |
| 4908 10 00 | Klaasistuvad ülekandelehed (vesipildid)

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4908, kolmas lõik. |
| 4911 | Muud trükised (sh trükitud pildid ning fotod) |
| 4911 10 10 ja 4911 10 90 | Ärireklaam, kaubakataloogid jms

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4911, viies lõik, punkt 1. |
| 4911 10 10 | Kaubakataloogid

  See alamrubriiki kuuluvad väljaanded, milles kirjeldatakse või kujutatakse tooteid ja näidatakse nende hind ja tellimisnumber. |
| 4911 91 00 | Pildid, graafilised lehed ja fotod

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 3703 tooted, mis on valgustatud ja ilmutatud.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kunstilised siidtrükitõmmised (kunstiserigraafia), isegi kui need on kunstniku allkirjaga ja nummerdatud. |
| 4911 99 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu trükitooted, nagu näiteks sõidupiletid ja pardale mineku kaardid, millel on üks või mitu magnetriba (alamrubriik 8523 21 00). |

4901

Raamatud, brošüürid, infolehed jms trükised, köidetud või eraldi poognatena

4901 99 00

Muud

Vaata selle grupi märkus 3.

4905

Trükitud geograafilised, hüdrograafilised jms kaardid, k.a atlased, seinakaardid, topograafilised kaardid ja gloobused

4905 10 00

Gloobused

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4905, viimane lõik enne erandeid ja erand f.

4905 91 00 ja 4905 99 00

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad topograafiliselt täpsed kaardid, mis on avaldatud reklaamikaalutlustel, ka need, mis sisaldavad reklaamimaterjali (nt rehvi- või autovalmistajate või naftafirmade avaldatud teede kaardid jne).

4907 00

Kustutamata postmargid, maksumärgid jms margid jooksvast või uuest väljalaskest riigis, kus need omavad või hakkavad omama tunnustatud nominaalväärtust; tempelpaber; pangatähed; tšekiformularid; aktsiad, obligatsioonid jms väärtpaberid

4907 00 10

Postmargid, maksumärgid jms margid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4907, punkt A.

4908

Ülekandelehed (vesipildid)

4908 10 00

Klaasistuvad ülekandelehed (vesipildid)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4908, kolmas lõik.

4911

Muud trükised (sh trükitud pildid ning fotod)

4911 10 10 ja 4911 10 90

Ärireklaam, kaubakataloogid jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4911, viies lõik, punkt 1.

4911 10 10

Kaubakataloogid

See alamrubriiki kuuluvad väljaanded, milles kirjeldatakse või kujutatakse tooteid ja näidatakse nende hind ja tellimisnumber.

4911 91 00

Pildid, graafilised lehed ja fotod

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 3703 tooted, mis on valgustatud ja ilmutatud.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kunstilised siidtrükitõmmised (kunstiserigraafia), isegi kui need on kunstniku allkirjaga ja nummerdatud.

4911 99 00

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu trükitooted, nagu näiteks sõidupiletid ja pardale mineku kaardid, millel on üks või mitu magnetriba (alamrubriik 8523 21 00).

XI JAOTIS

TEKSTIIL JA TEKSTIILTOOTED

Üldist

| 1. | Nagu osutatud HS selgitavates märkustes (vt käesoleva jaotise üldist märkust, sissejuhatuse viimast lõiku), jaguneb XI jaotis kaheks osaks:






  a) | esimeses osas (grupid 50–55) rühmitatakse tekstiiltooted nende valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjali järgi; mitme tekstiilmaterjali segust koosnevate toodete klassifitseerimisel juhindutakse käesoleva jaotise märkusest 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Nagu osutatud HS selgitavates märkustes (vt käesoleva jaotise üldist märkust, sissejuhatuse viimast lõiku), jaguneb XI jaotis kaheks osaks:

a)

esimeses osas (grupid 50–55) rühmitatakse tekstiiltooted nende valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjali järgi; mitme tekstiilmaterjali segust koosnevate toodete klassifitseerimisel juhindutakse käesoleva jaotise märkusest 2;

| b) | teises osas (grupid 56–63), välja arvatud rubriigid 5809 00 00 ja 5902, ei eristata tooteid ei grupi ega rubriigi tasandil nende valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjalide järgi. Paljud rubriigid kombineeritud nomenklatuuri gruppides 56–63 on siiski jaotatud alamrubriikideks toote koostisse kuuluvate tekstiilmaterjalide järgi. Sel juhul tuleb tooted klassifitseerida alamrubriikidesse käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 2 tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

b)

teises osas (grupid 56–63), välja arvatud rubriigid 5809 00 00 ja 5902, ei eristata tooteid ei grupi ega rubriigi tasandil nende valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjalide järgi. Paljud rubriigid kombineeritud nomenklatuuri gruppides 56–63 on siiski jaotatud alamrubriikideks toote koostisse kuuluvate tekstiilmaterjalide järgi. Sel juhul tuleb tooted klassifitseerida alamrubriikidesse käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 2 tingimuste kohaselt.

| 2. | Käesoleva jaotise alamrubriikide märkus 2 sätestab juhised kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate tekstiiltoodete klassifitseerimiseks gruppide 56–63 rubriikidesse. Need tooted tuleb klassifitseerida samasse alamrubriiki toodetega, mis koosnevad tekstiilmaterjalist, mille mass klassifitseeritavates toodetes on kõige suurem. Klassifitseerimisel võetakse vajalike muudatustega arvesse käesoleva jaotise märkuse 2 tingimused.
  Nende juhiste kohaldamisel tuleb siiski võtta arvesse käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 2 punkti B alapunktide a–c tingimused. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva jaotise alamrubriikide märkus 2 sätestab juhised kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate tekstiiltoodete klassifitseerimiseks gruppide 56–63 rubriikidesse. Need tooted tuleb klassifitseerida samasse alamrubriiki toodetega, mis koosnevad tekstiilmaterjalist, mille mass klassifitseeritavates toodetes on kõige suurem. Klassifitseerimisel võetakse vajalike muudatustega arvesse käesoleva jaotise märkuse 2 tingimused.

Nende juhiste kohaldamisel tuleb siiski võtta arvesse käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 2 punkti B alapunktide a–c tingimused.

| 3. | HS selgitavates märkustes on suunised käesoleva jaotise märkuse 2 tõlgendamise kohta (vt näiteks käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi, I osa, punkt A).
  Kohaldades märkust 2, ei võeta arvesse:






  a) | ultuselõnga, kui ultusääred ei ole lõpptoote oluline osa, nagu näiteks vihmavarjude või sallide puhul kasutatava teatava riide ultusääred; |
| --- | --- | --- |

3.

HS selgitavates märkustes on suunised käesoleva jaotise märkuse 2 tõlgendamise kohta (vt näiteks käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi, I osa, punkt A).

Kohaldades märkust 2, ei võeta arvesse:

a)

ultuselõnga, kui ultusääred ei ole lõpptoote oluline osa, nagu näiteks vihmavarjude või sallide puhul kasutatava teatava riide ultusääred;

| b) | riidesse või trikookangasse kootud eralduslõngu, mis osutavad lõikamiskohtadele; |
| --- | --- |

b)

riidesse või trikookangasse kootud eralduslõngu, mis osutavad lõikamiskohtadele;

| c) | riide või trikookanga otstes olevaid lõngu, kui need on teisest tekstiilmaterjalist kui riie või trikookangas. |
| --- | --- |

c)

riide või trikookanga otstes olevaid lõngu, kui need on teisest tekstiilmaterjalist kui riie või trikookangas.

| 4. | Vaata käesoleva jaotise alamrubriigi märkuse 1 punkte a–h mõistete „pleegitamata lõng”, „pleegitatud lõng” ja „värviline (värvitud või trükitud) lõng” kohta, kui neid kasutatakse lõnga suhtes, ja mõistete „pleegitamata riie”, „pleegitatud riie”, „värvitud riie”, „kirjukoeline riie” ja „trükitud riie” kohta, kui neid kasutatakse riide suhtes. |
| --- | --- |

4.

Vaata käesoleva jaotise alamrubriigi märkuse 1 punkte a–h mõistete „pleegitamata lõng”, „pleegitatud lõng” ja „värviline (värvitud või trükitud) lõng” kohta, kui neid kasutatakse lõnga suhtes, ja mõistete „pleegitamata riie”, „pleegitatud riie”, „värvitud riie”, „kirjukoeline riie” ja „trükitud riie” kohta, kui neid kasutatakse riide suhtes.

| 5. | Eri siduste kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste alamrubriikide selgitavaid märkusi, I osa, punkt C. |
| --- | --- |

5.

Eri siduste kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste alamrubriikide selgitavaid märkusi, I osa, punkt C.

GRUPP 50

SIID

| 5004 00 | Siidlõng (v.a siidijääkidest kedratud lõng), jaemüügiks pakendamata |
| --- | --- |
| 5004 00 10 | Pleegitamata, keedetud või pleegitatud

  Pleegitamata siidlõng koosneb ühest või mitmest kokkukorrutatud greež- ehk toorsiidniidist; neid ei ole veel puhastatud. Pleegitamata siidlõng võib sisaldada kuni 30 % seritsiini (siidiliim) ja on enamikul juhtudel loomuliku, veidi kollaka värvusega. Pleegitamata siidlõnga töötlemist tavaliselt jätkatakse, kuid sellest saab ka vahetult riiet ja trikookangast valmistada.
  Pleegitamata siidlõnga keetmine puhastab lõnga, s.t üksikniite kattev seritsiin eemaldub. Seda tehakse tavaliselt kuumas seebivees või lahjas kaaliumleelises.
  Pärast keetmist säilinud loomulikud värvained eemaldatakse pleegitamisega. |
| 5005 00 | Siidijääkidest kedratud lõng, jaemüügiks pakendamata |
| 5005 00 10 | Pleegitamata, keedetud või pleegitatud

  Kohaldada alamrubriigi 5004 00 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5007 | Siidriie või siidijääkidest riie |
| 5007 20 11 kuni 5007 20 71 | Muu riie, mis sisaldab vähemalt 85 % massist siidi või siidijääke (v.a siidikraasmeid)

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5007 20. |
| 5007 20 11 ja 5007 20 19 | Kreppriie

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluv riie on tavaliselt kerge ning valmisriide teraline või kortsuline välisilme tuleneb krepplõnga kasutamisest, s.t suure keerdumusega lõnga (tavaliselt 2 000 – 3 600 keerdu meetri kohta), millel on loomulik kalduvus säbarduda.
  Seda lõnga võib kasutada lõimes või koes või mõlemas, aga samuti koos lauge keerdumusega lõngaga. Vastupidise keerdude suunaga krepplõngad on riides sageli vaheldumisi, s.t S-keeruga lõngad vahelduvad Z-keeruga lõngadega, et kõrvutised lõngad säburduksid vastupidises suunas, mis tagab krepiefekti tasakaalu.
  Nendesse alamrubriikidesse kuulub ehtne kreppriie, s.t riie, milles vähemalt kas lõim või kude on enamuses krepplõngast. Tuntuimad on krepdešiin, marokään, žoržett, kreppsatään, kreppšarmöös, kreppšifoon.
  Ainult ühelt poolt krepitud või osaliselt krepitud pealispinnaga (krepiribad, -vöödid või -mustrid) riie klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu riie, milles krepiefekt on saadud muul moel kui krepplõnga kasutades, näiteks riie, milles krepitaoline välisilme tuleneb eri siduste (nt liivakrepp) ning erineva jämeduse ja keeruga lõngade kombineeritud kasutamisest. |
| 5007 20 21 kuni 5007 20 39 | Eponž, habutai, honan, šantung, kora jms Kaug-Ida täissiidriie (segamata siidikraasmete, muude siidijääkide või muude tekstiilmaterjalidega)

  Nende alamrubriikide riie on erisuguste omadustega riide laadi, siduse ja välisilme poolest.
  Enamjaolt on see riie kootud kohalikel käsitelgedel lihtsidusega (labane, toimne või atlass-sidus) kokkukorrutamata ja ilma keeruta toorsiidfilamentidest. Riide ultus on tavaliselt vigadega. Riie volditakse rahataskuna kokku: kanga otsad pannakse kanga keskele kokku, seejärel murtakse kangas keskelt pikisuunas veel kord kokku. Mõne (eriti Hiinas valmistatud) riide puhul kasutatakse mõnikord teistsugust kokkupanemise viisi: kanga otsad pannakse erinevatele pooltele keskele kokku, seejärel murtakse kangas pikisuunas veel kord kokku selliselt, et ühel jardil (0,91 m) on neli volti.
  Riie võib olla ka muul viisil pakendatud, nt kokku rullitud.
  Selline riie on






  1. | habutai, labase või toimse sidusega Jaapani riie, mis on valmistatud ühekordsest, ilma keeruta lõngast. Mõiste „habutai” tähistab tavaliselt labasekoelist ja „twilled habutai” toimset riiet.
  Pleegitamata on see riie ebatasase pinnaga ja värvitoonilt hallikasvalge või määrdunudvalge. Pärast riide keetmist (nt pleegitamisel), s.t kui siidiliim on eemaldatud, on see riie valge või määrdunudvalge ja seda võib kasutada toodete valmistamiseks ilma edasise töötluseta.
  Pärast pleegitamist see riie tavaliselt apreteeritakse või raskendatakse, mis muudab riide tihedamaks, läikivamaks ja raskemaks; |

5004 00

Siidlõng (v.a siidijääkidest kedratud lõng), jaemüügiks pakendamata

5004 00 10

Pleegitamata, keedetud või pleegitatud

Pleegitamata siidlõng koosneb ühest või mitmest kokkukorrutatud greež- ehk toorsiidniidist; neid ei ole veel puhastatud. Pleegitamata siidlõng võib sisaldada kuni 30 % seritsiini (siidiliim) ja on enamikul juhtudel loomuliku, veidi kollaka värvusega. Pleegitamata siidlõnga töötlemist tavaliselt jätkatakse, kuid sellest saab ka vahetult riiet ja trikookangast valmistada.

Pleegitamata siidlõnga keetmine puhastab lõnga, s.t üksikniite kattev seritsiin eemaldub. Seda tehakse tavaliselt kuumas seebivees või lahjas kaaliumleelises.

Pärast keetmist säilinud loomulikud värvained eemaldatakse pleegitamisega.

5005 00

Siidijääkidest kedratud lõng, jaemüügiks pakendamata

5005 00 10

Pleegitamata, keedetud või pleegitatud

Kohaldada alamrubriigi 5004 00 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5007

Siidriie või siidijääkidest riie

5007 20 11 kuni 5007 20 71

Muu riie, mis sisaldab vähemalt 85 % massist siidi või siidijääke (v.a siidikraasmeid)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5007 20.

5007 20 11 ja 5007 20 19

Kreppriie

Nendesse alamrubriikidesse kuuluv riie on tavaliselt kerge ning valmisriide teraline või kortsuline välisilme tuleneb krepplõnga kasutamisest, s.t suure keerdumusega lõnga (tavaliselt 2 000 – 3 600 keerdu meetri kohta), millel on loomulik kalduvus säbarduda.

Seda lõnga võib kasutada lõimes või koes või mõlemas, aga samuti koos lauge keerdumusega lõngaga. Vastupidise keerdude suunaga krepplõngad on riides sageli vaheldumisi, s.t S-keeruga lõngad vahelduvad Z-keeruga lõngadega, et kõrvutised lõngad säburduksid vastupidises suunas, mis tagab krepiefekti tasakaalu.

Nendesse alamrubriikidesse kuulub ehtne kreppriie, s.t riie, milles vähemalt kas lõim või kude on enamuses krepplõngast. Tuntuimad on krepdešiin, marokään, žoržett, kreppsatään, kreppšarmöös, kreppšifoon.

Ainult ühelt poolt krepitud või osaliselt krepitud pealispinnaga (krepiribad, -vöödid või -mustrid) riie klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu riie, milles krepiefekt on saadud muul moel kui krepplõnga kasutades, näiteks riie, milles krepitaoline välisilme tuleneb eri siduste (nt liivakrepp) ning erineva jämeduse ja keeruga lõngade kombineeritud kasutamisest.

5007 20 21 kuni 5007 20 39

Eponž, habutai, honan, šantung, kora jms Kaug-Ida täissiidriie (segamata siidikraasmete, muude siidijääkide või muude tekstiilmaterjalidega)

Nende alamrubriikide riie on erisuguste omadustega riide laadi, siduse ja välisilme poolest.

Enamjaolt on see riie kootud kohalikel käsitelgedel lihtsidusega (labane, toimne või atlass-sidus) kokkukorrutamata ja ilma keeruta toorsiidfilamentidest. Riide ultus on tavaliselt vigadega. Riie volditakse rahataskuna kokku: kanga otsad pannakse kanga keskele kokku, seejärel murtakse kangas keskelt pikisuunas veel kord kokku. Mõne (eriti Hiinas valmistatud) riide puhul kasutatakse mõnikord teistsugust kokkupanemise viisi: kanga otsad pannakse erinevatele pooltele keskele kokku, seejärel murtakse kangas pikisuunas veel kord kokku selliselt, et ühel jardil (0,91 m) on neli volti.

Riie võib olla ka muul viisil pakendatud, nt kokku rullitud.

Selline riie on

1.

habutai, labase või toimse sidusega Jaapani riie, mis on valmistatud ühekordsest, ilma keeruta lõngast. Mõiste „habutai” tähistab tavaliselt labasekoelist ja „twilled habutai” toimset riiet.

Pleegitamata on see riie ebatasase pinnaga ja värvitoonilt hallikasvalge või määrdunudvalge. Pärast riide keetmist (nt pleegitamisel), s.t kui siidiliim on eemaldatud, on see riie valge või määrdunudvalge ja seda võib kasutada toodete valmistamiseks ilma edasise töötluseta.

Pärast pleegitamist see riie tavaliselt apreteeritakse või raskendatakse, mis muudab riide tihedamaks, läikivamaks ja raskemaks;

| 2. | eponž (pongee); Hiina päritolu siidriie, mida nimetatakse provintsi järgi, kus riie on valmistatud: šantung, honan, assan, antung, ninghai. See riie on suhteliselt paks ja eespool nimetatud Jaapani riidest raskem; pleegitamata on see riie kollaka või punaka varjundiga ja keedetult sarnaneb selle riide värvus pleegitamata või ainult pestud linase või batistiga. Riie võib olla ripsijoontega või ilma, ripsiefekt saadakse eri jämedusega lõnga ja ripssiduse (labase siduse tuletis) kasutamisega; |
| --- | --- |

2.

eponž (pongee); Hiina päritolu siidriie, mida nimetatakse provintsi järgi, kus riie on valmistatud: šantung, honan, assan, antung, ninghai. See riie on suhteliselt paks ja eespool nimetatud Jaapani riidest raskem; pleegitamata on see riie kollaka või punaka varjundiga ja keedetult sarnaneb selle riide värvus pleegitamata või ainult pestud linase või batistiga. Riie võib olla ripsijoontega või ilma, ripsiefekt saadakse eri jämedusega lõnga ja ripssiduse (labase siduse tuletis) kasutamisega;

| 3. | tussorsiid, Kirde-India piirkonnast pärit riie, mis on valmistatud metsiku siidikedriku siidist. Väljendit on laiendatud Hiina siidriidele ja nüüd ka mitmes Kaug-Ida riigis valmistatavae vastavat liiki siidriidele, mida toodetakse tammelehtedest toituvate metsiku siidikedriku tõukude kookonitest saadavast siidist; |
| --- | --- |

3.

tussorsiid, Kirde-India piirkonnast pärit riie, mis on valmistatud metsiku siidikedriku siidist. Väljendit on laiendatud Hiina siidriidele ja nüüd ka mitmes Kaug-Ida riigis valmistatavae vastavat liiki siidriidele, mida toodetakse tammelehtedest toituvate metsiku siidikedriku tõukude kookonitest saadavast siidist;

| 4. | kora, mida toodetakse Calcutta ümbruses. Kora sarnaneb suuresti Jaapani habutaiga, kuid erineb selle poolest, et on korrapäratum ja valmistatud jämedamast lõngast. Üks riide omapära on ultust läbiv põimnöör. |
| --- | --- |

4.

kora, mida toodetakse Calcutta ümbruses. Kora sarnaneb suuresti Jaapani habutaiga, kuid erineb selle poolest, et on korrapäratum ja valmistatud jämedamast lõngast. Üks riide omapära on ultust läbiv põimnöör.

5007 20 41

Läbipaistev riie (ažuurne riie)

Läbipaistev riie (ažuurne riie) on selline riie, milles lõime- ja koelõngad paiknevad üksteise suhtes nii hõredalt, et nendevahelised tühimikud on vähemalt sama suured kui kasutatud lõnga läbimõõt.

5007 20 61

Laiusega üle 57 cm, kuid mitte üle 75 cm

Sellesse alamrubriiki kuulub eelkõige riie, mida kasutatakse lipsude valmistamiseks.

GRUPP 51

LAMBAVILL JA MUUDE LOOMADE VILL NING LOOMAKARVAD; HOBUSEJÕHVIST LÕNG JA RIIE

| 5102 | Muude loomade vill ja loomakarvad, kraasimata ja kammimata |
| --- | --- |
| 5102 11 00 | Kašmiirkitse vill

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11. |
| 5103 | Lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed, k.a lõngajäätmed, v.a kohestatud jäätmed |
| 5103 10 10 | Karboniseerimata

  Väljendi „karboniseerimata” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt B. |
| 5103 10 90 | Karboniseeritud

  Väljendi „karboniseeritud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt C. |
| 5103 20 91 | Karboniseerimata

  Väljendi „karboniseerimata” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt B. |
| 5103 20 99 | Karboniseeritud

  Väljendi „karboniseeritud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt C. |
| 5105 | Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad, kraasitud või kammitud (sh kammvill pallides) |
| 5105 21 00 | Kammvill pallides

  Väljendi „kammvill pallides” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5105, seitsmes lõik. |
| 5105 31 00 | Kašmiirkitse vill

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11. |
| 5106 | Lambavillane kraaslõng, jaemüügiks pakendamata |
| 5106 10 10 | Pleegitamata

  Pleegitamata villane lõng on valmistatud mitmekordse töötlusega põhjalikult puhastatud villast. Lõnga ei ole pleegitatud, värvitud ega trükitud ning seetõttu on vill loomuliku värvusega.
  Vaata ka selle grupi alamrubriikide märkus 1 b. |
| 5106 20 10 | Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku vähemalt 85 % massist

  Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes lõng, mis sisaldab vähemalt 85 % massist lamba- ja teiste loomade villa segu, mille massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel juhul klassifitseeritakse lõng rubriiki 5108. |
| 5106 20 91 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5107 | Lambavillane kammlõng, jaemüügiks pakendamata |
| 5107 10 10 | Pleegitamata

  Vaata alamrubriigi 5106 10 10 selgitavad märkused. |
| 5107 20 10 ja 5107 20 30 | Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku vähemalt 85 % massist

  Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes lõng, mis sisaldab vähemalt 85 % massist lamba- ja teiste loomade villa segu, mille massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel juhul klassifitseeritakse lõng rubriiki 5108. |
| 5107 20 10 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5107 20 51 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5107 20 91 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5108 | Kraas- või kammlõng muude loomade villast, jaemüügiks pakendamata |
| 5108 10 10 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5108 20 10 | Pleegitamata

  Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |

5102

Muude loomade vill ja loomakarvad, kraasimata ja kammimata

5102 11 00

Kašmiirkitse vill

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.

5103

Lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed, k.a lõngajäätmed, v.a kohestatud jäätmed

5103 10 10

Karboniseerimata

Väljendi „karboniseerimata” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt B.

5103 10 90

Karboniseeritud

Väljendi „karboniseeritud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt C.

5103 20 91

Karboniseerimata

Väljendi „karboniseerimata” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt B.

5103 20 99

Karboniseeritud

Väljendi „karboniseeritud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt C.

5105

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad, kraasitud või kammitud (sh kammvill pallides)

5105 21 00

Kammvill pallides

Väljendi „kammvill pallides” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5105, seitsmes lõik.

5105 31 00

Kašmiirkitse vill

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.

5106

Lambavillane kraaslõng, jaemüügiks pakendamata

5106 10 10

Pleegitamata

Pleegitamata villane lõng on valmistatud mitmekordse töötlusega põhjalikult puhastatud villast. Lõnga ei ole pleegitatud, värvitud ega trükitud ning seetõttu on vill loomuliku värvusega.

Vaata ka selle grupi alamrubriikide märkus 1 b.

5106 20 10

Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku vähemalt 85 % massist

Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes lõng, mis sisaldab vähemalt 85 % massist lamba- ja teiste loomade villa segu, mille massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel juhul klassifitseeritakse lõng rubriiki 5108.

5106 20 91

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5107

Lambavillane kammlõng, jaemüügiks pakendamata

5107 10 10

Pleegitamata

Vaata alamrubriigi 5106 10 10 selgitavad märkused.

5107 20 10 ja 5107 20 30

Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku vähemalt 85 % massist

Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes lõng, mis sisaldab vähemalt 85 % massist lamba- ja teiste loomade villa segu, mille massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel juhul klassifitseeritakse lõng rubriiki 5108.

5107 20 10

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5107 20 51

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5107 20 91

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5108

Kraas- või kammlõng muude loomade villast, jaemüügiks pakendamata

5108 10 10

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5108 20 10

Pleegitamata

Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

GRUPP 52

PUUVILL

| 5201 00 | Puuvill, kraasimata ja kammimata |
| --- | --- |
| 5201 00 10 | Hügroskoopne või pleegitatud

  Hügroskoopne puuvill võib imada suhteliselt suurel hulgal niiskust.
  Pleegitatud puuvill on puuvill, millest mitmesuguste kemikaalide abil on oksüdeerimise või redutseerimisega eemaldatud värvilised võõrlisandid, mida ei saa muul viisil eemaldada. |
| 5208 | Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % massist, pindtihedusega kuni 200 g/m2 |
| 5208 11 10 | Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise marli valmistamiseks

  Marli on õhuke, väga hõre labasekoeline riie, millel on tavaliselt kalduvus üles hargneda. Marli valmistatakse ühekordsest lõngast tihedusega alla 28 lõnga ruutmeetri kohta. |
| 5208 21 10 | Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise marli valmistamiseks

  Vaata alamrubriigi 5208 11 10 selgitavad märkused. |
| 5209 | Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % massist, pindtihedusega üle 200 g/m2 |
| 5209 42 00 | Denim (teksasriie)

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkt C, alamrubriikide selgitavad märkused. |
| 5211 | Riie puuvilla ja peamiselt või üksnes keemiliste kiudude segust, puuvillasisaldusega alla 85 % massist, pindtihedusega üle 200 g/m2 |
| 5211 42 00 | Denim (teksasriie)

  Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkt C, alamrubriikide selgitavad märkused. |
| 5211 49 10 | Žakaarriie

  Žakaarriie on koemustriga, mis saadakse üksiklõimelõngade tõstmise teel. Sellisel viisil valmistatakse peeni ja väga mitmekesiseid mustreid. Žakaarriiet kasutatakse peamiselt mööbli-, madratsikatte- ja kardinariidena. |

5201 00

Puuvill, kraasimata ja kammimata

5201 00 10

Hügroskoopne või pleegitatud

Hügroskoopne puuvill võib imada suhteliselt suurel hulgal niiskust.

Pleegitatud puuvill on puuvill, millest mitmesuguste kemikaalide abil on oksüdeerimise või redutseerimisega eemaldatud värvilised võõrlisandid, mida ei saa muul viisil eemaldada.

5208

Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % massist, pindtihedusega kuni 200 g/m2

5208 11 10

Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise marli valmistamiseks

Marli on õhuke, väga hõre labasekoeline riie, millel on tavaliselt kalduvus üles hargneda. Marli valmistatakse ühekordsest lõngast tihedusega alla 28 lõnga ruutmeetri kohta.

5208 21 10

Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise marli valmistamiseks

Vaata alamrubriigi 5208 11 10 selgitavad märkused.

5209

Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % massist, pindtihedusega üle 200 g/m2

5209 42 00

Denim (teksasriie)

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkt C, alamrubriikide selgitavad märkused.

5211

Riie puuvilla ja peamiselt või üksnes keemiliste kiudude segust, puuvillasisaldusega alla 85 % massist, pindtihedusega üle 200 g/m2

5211 42 00

Denim (teksasriie)

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkt C, alamrubriikide selgitavad märkused.

5211 49 10

Žakaarriie

Žakaarriie on koemustriga, mis saadakse üksiklõimelõngade tõstmise teel. Sellisel viisil valmistatakse peeni ja väga mitmekesiseid mustreid. Žakaarriiet kasutatakse peamiselt mööbli-, madratsikatte- ja kardinariidena.

GRUPP 53

MUUD TAIMSED TEKSTIILKIUD, PABERLÕNG JA PABERLÕNGAST RIIE

| 5308 | Lõng muudest taimsetest tekstiilkiududest; paberlõng |
| --- | --- |
| 5308 10 00 | Kookoslõng

  Sellesse alamrubriiki kuulub ainult ühe- või kahekordne kookoslõng. Kolme- või enamakordne kookoslõng klassifitseeritakse käesoleva jaotise märkuse 3 punkti A alapunkti d kohaselt rubriiki 5607. |

5308

Lõng muudest taimsetest tekstiilkiududest; paberlõng

5308 10 00

Kookoslõng

Sellesse alamrubriiki kuulub ainult ühe- või kahekordne kookoslõng. Kolme- või enamakordne kookoslõng klassifitseeritakse käesoleva jaotise märkuse 3 punkti A alapunkti d kohaselt rubriiki 5607.

GRUPP 54

KEEMILISED FILAMENTKIUD; KEEMILISTE TEKSTIILMATERJALIDE RIBAD JMS VORMID

Üldist

Väljendi „ülitugev lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise märkus 6.

Elastomeerne lõng on määratletud käesoleva jaotise märkuses 13.

| 5401 | Õmblusniit keemilistest filamentkiududest, jaemüügiks pakendatud või pakendamata |
| --- | --- |
| 5401 10 12 ja 5401 10 14 | Põhimiklõng (sardlõng)

  Nende alamrubriikide põhimiklõng on mitmest niidist kokku korrutatud õmblusniit; iga niit koosneb sünteesfilamendist, mis on kaetud loodusliku, süntees- või tehisstaapelkiuga.
  Kasutusotstarvet silmas pidades on see lõng tugeva südamikuga, s.t mitte-elastse südamikuga.
  Kuna see lõng on segatud lõng, siis klassifitseeritakse see siia üksnes juhul, kui filamentkiud on massis ülekaalus (vt käesoleva jaotise märkus 2). Tavaliselt on põhimiklõng selline lõng.
  Sellesse alamrubriiki seevastu ei kuulu pehme südamikuga lõng, mille südamik on elastomeersest lõngast, mille sisaldus ei ületa tavaliselt 20 % massist (klassifitseerimine käesoleva jaotise märkuse 2 kohaselt).
  Peale selle ei kuulu sellesse alamrubriiki ka tooted, mille elastomeersest lõngast südamiku ümber on spiraalina keritud valmislõng (alamrubriik 5606 00 91). |
| 5401 10 16 | Tekstureeritud lõng

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 5402 39. |
| 5402 | Lõng sünteesfilamentkiududest (v.a õmblusniit), k.a sünteesmonofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, jaemüügiks pakendamata |
| 5402 31 00 kuni 5402 39 00 | Tekstureeritud lõng

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 5402 39. |
| 5402 46 00 | Muud, polüesterkiust, osaliselt orienteeritud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5402 46. |
| 5404 | Sünteesmonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ei ületa 1 mm; sünteestekstiilmaterjalidest ribad jms (näiteks tehisõled) laiusega kuni 5 mm

  Monofilamendi ja muude selle rubriigi toodete kirjelduse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5404. |
| 5404 11 00 kuni 5404 19 00 | Monofilament

  Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritakse ka sobiva pikkusega tükkideks lõigatud ja lõhestatud otstega sünteesmonofilament („fleurees”), mis on ette nähtud harjade valmistamiseks.
  Mitmekordset või komplekslõnga, mis on saadud selle alamrubriigi sünteesmonofilamendi ühendamisel ja korrutamisel, käesolevasse alamrubriiki ei klassifitseerita, vaid see kuulub vastavalt rubriiki 5401, 5402, 5406 või 5607. Ristlõikemõõtmetest hoolimata ei käsitleta selle alamrubriigi ühekordseid monofilamente siiski mitte kunagi rubriigi 5607„nööride, paelte, köite ega trossidena”.
  Allolevas tabelis on kokkuvõte sünteesmonofilamendi, -riba jms klassifitseerimisest nende ristlõike mõõtme (või laiuse) järgi: |
| 5404 90 11 | Dekoratiivsed ribad kingituste pakkimiseks

  Kohaldada alamrubriigi 3920 20 71 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega, kuid sellesse alamrubriiki kuuluvate dekoratiivsete ribade laius on kuni 5 mm. |
| 5405 00 00 | Tehismonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ei ületa 1 mm; tehistekstiilmaterjalist ribad jms (näiteks tehisõled) laiusega kuni 5 mm

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 5404, vastavate muudatustega. |
| 5408 | Riie tehisfilamentlõngast, k.a rubriigis 5405 nimetatud materjalidest |
| 5408 22 10 | Labase, toimse, risttoimse või satään- või atlass-sidusega riie, laiusega üle 135 cm, kuid mitte üle 155 cm

  Väljendite „labane sidus”, „toimne sidus” ja „risttoimne sidus” kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste alamrubriikide selgitavate märkuste I osa punkti C.
  Atlass-siduses (satäänsiduses) on lõngade ristumiskohad hajutatud selliselt, et need üksteist ei puuduta. Tulemuseks on sile ja läikiv pind. Satääni rapooris peab olema vähemalt viis lõnga.
  Satäänsiduse rapoor on järgmine: |
| | |
| 5408 23 10 | Žakaarriie laiusega üle 115 cm, kuid alla 140 cm, pindtihedusega üle 250 g/m2


  Kohaldada alamrubriigi 5211 49 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |

5401

Õmblusniit keemilistest filamentkiududest, jaemüügiks pakendatud või pakendamata

5401 10 12 ja 5401 10 14

Põhimiklõng (sardlõng)

Nende alamrubriikide põhimiklõng on mitmest niidist kokku korrutatud õmblusniit; iga niit koosneb sünteesfilamendist, mis on kaetud loodusliku, süntees- või tehisstaapelkiuga.

Kasutusotstarvet silmas pidades on see lõng tugeva südamikuga, s.t mitte-elastse südamikuga.

Kuna see lõng on segatud lõng, siis klassifitseeritakse see siia üksnes juhul, kui filamentkiud on massis ülekaalus (vt käesoleva jaotise märkus 2). Tavaliselt on põhimiklõng selline lõng.

Sellesse alamrubriiki seevastu ei kuulu pehme südamikuga lõng, mille südamik on elastomeersest lõngast, mille sisaldus ei ületa tavaliselt 20 % massist (klassifitseerimine käesoleva jaotise märkuse 2 kohaselt).

Peale selle ei kuulu sellesse alamrubriiki ka tooted, mille elastomeersest lõngast südamiku ümber on spiraalina keritud valmislõng (alamrubriik 5606 00 91).

5401 10 16

Tekstureeritud lõng

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 5402 39.

5402

Lõng sünteesfilamentkiududest (v.a õmblusniit), k.a sünteesmonofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, jaemüügiks pakendamata

5402 31 00 kuni 5402 39 00

Tekstureeritud lõng

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 5402 39.

5402 46 00

Muud, polüesterkiust, osaliselt orienteeritud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5402 46.

5404

Sünteesmonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ei ületa 1 mm; sünteestekstiilmaterjalidest ribad jms (näiteks tehisõled) laiusega kuni 5 mm

Monofilamendi ja muude selle rubriigi toodete kirjelduse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5404.

5404 11 00 kuni 5404 19 00

Monofilament

Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritakse ka sobiva pikkusega tükkideks lõigatud ja lõhestatud otstega sünteesmonofilament („fleurees”), mis on ette nähtud harjade valmistamiseks.

Mitmekordset või komplekslõnga, mis on saadud selle alamrubriigi sünteesmonofilamendi ühendamisel ja korrutamisel, käesolevasse alamrubriiki ei klassifitseerita, vaid see kuulub vastavalt rubriiki 5401, 5402, 5406 või 5607. Ristlõikemõõtmetest hoolimata ei käsitleta selle alamrubriigi ühekordseid monofilamente siiski mitte kunagi rubriigi 5607„nööride, paelte, köite ega trossidena”.

Allolevas tabelis on kokkuvõte sünteesmonofilamendi, -riba jms klassifitseerimisest nende ristlõike mõõtme (või laiuse) järgi:

Image

5404 90 11

Dekoratiivsed ribad kingituste pakkimiseks

Kohaldada alamrubriigi 3920 20 71 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega, kuid sellesse alamrubriiki kuuluvate dekoratiivsete ribade laius on kuni 5 mm.

5405 00 00

Tehismonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ei ületa 1 mm; tehistekstiilmaterjalist ribad jms (näiteks tehisõled) laiusega kuni 5 mm

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 5404, vastavate muudatustega.

5408

Riie tehisfilamentlõngast, k.a rubriigis 5405 nimetatud materjalidest

5408 22 10

Labase, toimse, risttoimse või satään- või atlass-sidusega riie, laiusega üle 135 cm, kuid mitte üle 155 cm

Väljendite „labane sidus”, „toimne sidus” ja „risttoimne sidus” kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgitavate üldmärkuste alamrubriikide selgitavate märkuste I osa punkti C.

Atlass-siduses (satäänsiduses) on lõngade ristumiskohad hajutatud selliselt, et need üksteist ei puuduta. Tulemuseks on sile ja läikiv pind. Satääni rapooris peab olema vähemalt viis lõnga.

Satäänsiduse rapoor on järgmine:

Image

5408 23 10

Žakaarriie laiusega üle 115 cm, kuid alla 140 cm, pindtihedusega üle 250 g/m2

Kohaldada alamrubriigi 5211 49 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

GRUPP 55

KEEMILISED STAAPELKIUD

| 5516 | Tehisstaapelkiududest riie |
| --- | --- |
| 5516 23 10 | Žakaarriie laiusega vähemalt 140 cm (madratsitikkriie)

  Kohaldada alamrubriigi 5211 49 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |

5516

Tehisstaapelkiududest riie

5516 23 10

Žakaarriie laiusega vähemalt 140 cm (madratsitikkriie)

Kohaldada alamrubriigi 5211 49 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

GRUPP 56

VATT, VILT JA LAUSRIIE; ERILÕNGAD; NÖÖRID, PAELAD, KÖIED JA TROSSID NING TOOTED NENDEST

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 5601 | Tekstiilvatt ja tooted sellest, kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed |
| --- | --- |
| 5601 10 10 ja 5601 10 90 | Vatist hügieenisidemed ja -tampoonid, mähkmed jms hügieenitarbed

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5601, punkt A, alapunkt 2. |
| 5601 21 10 kuni 5601 29 00 | Vatt; muud tooted vatist

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka „vatipulgad”, s.t puidust, plastikust või keeratud paberist tikud, mille ühes või mõlemas otsas on vatitups. Vatipulki kasutatakse kõrvade, ninasõõrmete, küünte jne puhastamiseks ning antiseptiliste ainete või nahahooldusvee pealemäärimiseks ning iluravis. |
| 5601 21 10 | Hügroskoopsed

  Väljendi „hügroskoopsed” kohta kohaldada alamrubriigi 5201 00 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 5601 30 00 | Flokk, tolm, ebemed

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5601, punktid B ja C. |
| 5602 | Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte |
| 5602 10 11 ja 5602 10 19 | Nõeltöödeldud vilt

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, neljas lõik. |
| 5602 10 31 kuni 5602 10 39 | Läbiõmblemismeetodil (silmkudumis-õmblemismeetodil) valmistatud vilt

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, seitsmes lõik. |
| 5606 00 | Mähitud lõng; rubriigi 5404 või 5405 mähitud ribad jms (v.a rubriiki 5605 kuuluv lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng |
| 5606 00 91 | Mähitud lõng

  Mähitud lõnga südamikuks võib olla ka elastomeerne lõng (vt käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 1 punkti a. |

5601

Tekstiilvatt ja tooted sellest, kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed

5601 10 10 ja 5601 10 90

Vatist hügieenisidemed ja -tampoonid, mähkmed jms hügieenitarbed

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5601, punkt A, alapunkt 2.

5601 21 10 kuni 5601 29 00

Vatt; muud tooted vatist

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka „vatipulgad”, s.t puidust, plastikust või keeratud paberist tikud, mille ühes või mõlemas otsas on vatitups. Vatipulki kasutatakse kõrvade, ninasõõrmete, küünte jne puhastamiseks ning antiseptiliste ainete või nahahooldusvee pealemäärimiseks ning iluravis.

5601 21 10

Hügroskoopsed

Väljendi „hügroskoopsed” kohta kohaldada alamrubriigi 5201 00 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

5601 30 00

Flokk, tolm, ebemed

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5601, punktid B ja C.

5602

Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

5602 10 11 ja 5602 10 19

Nõeltöödeldud vilt

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, neljas lõik.

5602 10 31 kuni 5602 10 39

Läbiõmblemismeetodil (silmkudumis-õmblemismeetodil) valmistatud vilt

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, seitsmes lõik.

5606 00

Mähitud lõng; rubriigi 5404 või 5405 mähitud ribad jms (v.a rubriiki 5605 kuuluv lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng

5606 00 91

Mähitud lõng

Mähitud lõnga südamikuks võib olla ka elastomeerne lõng (vt käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 1 punkti a.

GRUPP 57

VAIBAD JA MUUD TEKSTIILPÕRANDAKATTED

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 5701 | Sõlmtehnikas vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted valmistoodetena või mitte

  HS selgitavate märkuste rubriigis 5701 kirjeldatud sõlmtehnikas vaipade ja vaipkatete valmistamise alg- ja lõppetappidel kootakse mõned koelõngad lõimelõngadega kokku, et vaibaotsad ei hargneks. Nendele kootud otstele võidakse lisada ka äärised.
  Kui vaiba valmistamise lõppetapp on sooritatud, siis lõigatakse lõim läbi selliselt, et vaiba otsa jäävad teatava pikkusega lõimelõngad, millest tehakse vaibale narmad. Kvaliteetsetes vaipades jaotatakse narmad mõnikord mitmesse rühma ja sõlmitakse, kusjuures sõlmed tehakse kootud osale võimalikult lähedale, vältimaks koelõngade lahtihargnemist. On ka selliseid vaipu, millele narmad lisatakse ja mis ei ole tehtud vaiba koelõngadest.
  Enamikus vaipades võimaldab muster tagapõhja koetäärisest eristada. Koetääris moodustab tegelikult tagapõhjale raamistiku ning ühendab tagapõhja ultuse ja vaibaotstega.
  Käsitsikootud täisnurksetel vaipadel on ultused harva täiesti paralleelsed. Kui toote klassifitseerimise alusena kasutatakse koostise proportsiooni, siis tuleb vaip mõõta piki keskjooni, nimelt, piki vastaskülgede keskkohtade vahelisi sirgjooni.
  Vaiba pindala arvutades ei võeta arvesse ruutdetsimeetri murdosi. |
| --- | --- |
| 5702 | Telgedel kootud vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted, v.a tafting- ja flokeeritud vaibad, valmistoodetena või mitte, k.a „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms käsitelgedel kootud vaibad |
| 5702 10 00 | „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms käsitelgedel kootud vaibad

  Sellesse alamrubriiki kuulub raske, käsikoeline riie. See on tavaliselt mitmevärviline, sileda pinnaga ja ilma aasade või karuseta. Mõnedel vaipadel on lõimesuunalised lõhed, mis moodustuvad eri värvi koelõngade pööramiskohtades.
  Need vaibad sobivad põranda- või diivanikatteks, seinadekoratsioonideks või eesriieteks.
  See on eksootiline, peamiselt Lähis-Idast pärit riie. Riie võib olla meetrikaubana, kuid harilikult on see kasutamiseks sobivas suuruses ning palistatud, narmaste või külgeõmmeldud ääristega või muul viisil korrastatud servadega. |

5701

Sõlmtehnikas vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted valmistoodetena või mitte

HS selgitavate märkuste rubriigis 5701 kirjeldatud sõlmtehnikas vaipade ja vaipkatete valmistamise alg- ja lõppetappidel kootakse mõned koelõngad lõimelõngadega kokku, et vaibaotsad ei hargneks. Nendele kootud otstele võidakse lisada ka äärised.

Kui vaiba valmistamise lõppetapp on sooritatud, siis lõigatakse lõim läbi selliselt, et vaiba otsa jäävad teatava pikkusega lõimelõngad, millest tehakse vaibale narmad. Kvaliteetsetes vaipades jaotatakse narmad mõnikord mitmesse rühma ja sõlmitakse, kusjuures sõlmed tehakse kootud osale võimalikult lähedale, vältimaks koelõngade lahtihargnemist. On ka selliseid vaipu, millele narmad lisatakse ja mis ei ole tehtud vaiba koelõngadest.

Enamikus vaipades võimaldab muster tagapõhja koetäärisest eristada. Koetääris moodustab tegelikult tagapõhjale raamistiku ning ühendab tagapõhja ultuse ja vaibaotstega.

Käsitsikootud täisnurksetel vaipadel on ultused harva täiesti paralleelsed. Kui toote klassifitseerimise alusena kasutatakse koostise proportsiooni, siis tuleb vaip mõõta piki keskjooni, nimelt, piki vastaskülgede keskkohtade vahelisi sirgjooni.

Vaiba pindala arvutades ei võeta arvesse ruutdetsimeetri murdosi.

5702

Telgedel kootud vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted, v.a tafting- ja flokeeritud vaibad, valmistoodetena või mitte, k.a „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms käsitelgedel kootud vaibad

5702 10 00

„Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms käsitelgedel kootud vaibad

Sellesse alamrubriiki kuulub raske, käsikoeline riie. See on tavaliselt mitmevärviline, sileda pinnaga ja ilma aasade või karuseta. Mõnedel vaipadel on lõimesuunalised lõhed, mis moodustuvad eri värvi koelõngade pööramiskohtades.

Need vaibad sobivad põranda- või diivanikatteks, seinadekoratsioonideks või eesriieteks.

See on eksootiline, peamiselt Lähis-Idast pärit riie. Riie võib olla meetrikaubana, kuid harilikult on see kasutamiseks sobivas suuruses ning palistatud, narmaste või külgeõmmeldud ääristega või muul viisil korrastatud servadega.

GRUPP 58

ERIRIIE; TAFTINGRIIE; PITS; SEINAVAIBAD; POSAMENDID; TIKANDID

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 5801 | Karusriie ja šenillriie, v.a rubriikide 5802 ja 5806 riie

  Tuleb märkida, et šenillriide klassifitseerimisel võetakse arvesse ainult šenilllõnga karuses kasutatavad tekstiilmaterjalid, ilma et see piiraks käesoleva jaotise sätete kohaldamist, mis kehtivad kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta.
  Silmkudumismasinatel valmistatavad sameti- ja plüüsi-imitatsioonid kuuluvad vastavalt laadile rubriiki 5907 00 või gruppi 60. |
| --- | --- |
| 5801 21 00 kuni 5801 26 00 | Puuvillane

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5801 22 ja 5801 32. |
| 5804 | Tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas; pitskangas, -ribad või -motiivid, peale rubriikidesse 6002–6006 kuuluvate |
| 5804 10 11 kuni 5804 10 90 | Tüll ja muu võrkriie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804, I punkt.
  Silmkudumismasinatel (nt raššelmasinad) valmistatavad tülli-imitatsioonid kuuluvad gruppi 60. |
| 5804 10 11 ja 5804 10 19 | Siletüll

  Nendes alamrubriikides tähendab siletüll ja muu võrkriie riiet, mille kogu pind moodustub korrapärastest ühesuguse kuju ja suurusega silmadest, mis ei moodusta mustreid ega ole muul viisil täidetud. Selle määratluse kohaldamisel ei võeta arvesse silmade moodustamisel tekkinud mis tahes muid väiksemaid auke. |
| 5804 21 10 kuni 5804 29 90 | Masinpits

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804, II punkt.
  Käsi- ja masinpitsi erinevuse kohta vaata alamrubriikide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgitavaid märkusi.
  Tuleb olla eriti tähelepanelik, et mitte klassifitseerida rubriiki 5804 pitsiga väga sarnanevat ning tegelikult pitsina müüdavat silmkoekangast. Selline silmkoekangas on valmistatud raššelmasinal ja seda võib ära tunda asjaolust, et võrk moodustub üksteisega seotud silmustest nagu kettkoele omane, aga mitte lõimelõngadest (sirgjooned) ja koelõngadest (diagonaaljooned).
  Mustri läbipaistmatute osade täitmisel kasutatav niit põimitakse silmustesse, mis moodustavad võrgu väikeste kuusnurksete aukude küljed. Niit kinnitub teatavat liiki kettsilmuse abil. Seetõttu ei lõpe võrk seal, kus algab muster, vaid võrk vastupidi toetab mustrit (mis masinpitsi puhul ei ole alati nii).
  Alamrubriikide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgitavates märkustes esitatud juhised masinpitsi äratundmise kohta kehtivad ka raššelpitsi puhul: lõigatud ribade servadesse jäänud silmused või silmuste osad, jämedate ja peente mustriniitide kulgemissuunad, mis tahes vigade korrapärane kordumine jne.
  Kombineeritud nomenklatuuris loetakse raššelmasinaga valmistatud pits siiski silmkoekangaks ja seega klassifitseeritakse gruppi 60.
  Masinpitsi hulka ei kuulu gipüürpitsi imiteeriv riie, mis on valmistatud samal viisil kui söövitustikand ja mis klassifitseeritakse rubriiki 5810. |
| 5806 | Telgedel kootud paelad, v.a rubriigis 5807 nimetatud tooted; paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata (lauspaelad) |
| 5806 20 00 | Muud telgedel kootud paelad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist elastomeerset lõnga või kumminiiti

  Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise alamrubriikide märkus 1 a. |
| 5806 32 10 | Koetservadega

  Koetservadega paelad on lõimest ja koest koosnevad paelad, mille mõlemad pikisuunalised servad moodustuvad koelõngade pööramise tulemusena. Kuna koelõng liigub edasi katkestuseta, siis on hargnemine välditud. |
| 5806 40 00 | Paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata (lauspaelad)

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5806, punkt B. |
| 5810 | Tikandid meetrikauba, ribade või motiividena |
| 5810 10 10 ja 5810 10 90 | Tikandid ilma nähtava aluspinnata

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5810 10. |

5801

Karusriie ja šenillriie, v.a rubriikide 5802 ja 5806 riie

Tuleb märkida, et šenillriide klassifitseerimisel võetakse arvesse ainult šenilllõnga karuses kasutatavad tekstiilmaterjalid, ilma et see piiraks käesoleva jaotise sätete kohaldamist, mis kehtivad kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta.

Silmkudumismasinatel valmistatavad sameti- ja plüüsi-imitatsioonid kuuluvad vastavalt laadile rubriiki 5907 00 või gruppi 60.

5801 21 00 kuni 5801 26 00

Puuvillane

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5801 22 ja 5801 32.

5804

Tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas; pitskangas, -ribad või -motiivid, peale rubriikidesse 6002–6006 kuuluvate

5804 10 11 kuni 5804 10 90

Tüll ja muu võrkriie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804, I punkt.

Silmkudumismasinatel (nt raššelmasinad) valmistatavad tülli-imitatsioonid kuuluvad gruppi 60.

5804 10 11 ja 5804 10 19

Siletüll

Nendes alamrubriikides tähendab siletüll ja muu võrkriie riiet, mille kogu pind moodustub korrapärastest ühesuguse kuju ja suurusega silmadest, mis ei moodusta mustreid ega ole muul viisil täidetud. Selle määratluse kohaldamisel ei võeta arvesse silmade moodustamisel tekkinud mis tahes muid väiksemaid auke.

5804 21 10 kuni 5804 29 90

Masinpits

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804, II punkt.

Käsi- ja masinpitsi erinevuse kohta vaata alamrubriikide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgitavaid märkusi.

Tuleb olla eriti tähelepanelik, et mitte klassifitseerida rubriiki 5804 pitsiga väga sarnanevat ning tegelikult pitsina müüdavat silmkoekangast. Selline silmkoekangas on valmistatud raššelmasinal ja seda võib ära tunda asjaolust, et võrk moodustub üksteisega seotud silmustest nagu kettkoele omane, aga mitte lõimelõngadest (sirgjooned) ja koelõngadest (diagonaaljooned).

Mustri läbipaistmatute osade täitmisel kasutatav niit põimitakse silmustesse, mis moodustavad võrgu väikeste kuusnurksete aukude küljed. Niit kinnitub teatavat liiki kettsilmuse abil. Seetõttu ei lõpe võrk seal, kus algab muster, vaid võrk vastupidi toetab mustrit (mis masinpitsi puhul ei ole alati nii).

Alamrubriikide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgitavates märkustes esitatud juhised masinpitsi äratundmise kohta kehtivad ka raššelpitsi puhul: lõigatud ribade servadesse jäänud silmused või silmuste osad, jämedate ja peente mustriniitide kulgemissuunad, mis tahes vigade korrapärane kordumine jne.

Kombineeritud nomenklatuuris loetakse raššelmasinaga valmistatud pits siiski silmkoekangaks ja seega klassifitseeritakse gruppi 60.

Masinpitsi hulka ei kuulu gipüürpitsi imiteeriv riie, mis on valmistatud samal viisil kui söövitustikand ja mis klassifitseeritakse rubriiki 5810.

5806

Telgedel kootud paelad, v.a rubriigis 5807 nimetatud tooted; paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata (lauspaelad)

5806 20 00

Muud telgedel kootud paelad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist elastomeerset lõnga või kumminiiti

Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise alamrubriikide märkus 1 a.

5806 32 10

Koetservadega

Koetservadega paelad on lõimest ja koest koosnevad paelad, mille mõlemad pikisuunalised servad moodustuvad koelõngade pööramise tulemusena. Kuna koelõng liigub edasi katkestuseta, siis on hargnemine välditud.

5806 40 00

Paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata (lauspaelad)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5806, punkt B.

5810

Tikandid meetrikauba, ribade või motiividena

5810 10 10 ja 5810 10 90

Tikandid ilma nähtava aluspinnata

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5810 10.

GRUPP 59

IMPREGNEERITUD, PEALISTATUD, KAETUD VÕI LAMINEERITUD TEKSTIILRIIE; TEKSTIILTOOTED TÖÖSTUSLIKUKS OTSTARBEKS

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 5911 | Tehnilise otstarbega tekstiiltooted, mis on kirjeldatud käesoleva grupi märkuses 7

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavates märkustes, rubriik 5911, määratletud tekstiiltooted kas meetrikaubana või kupongidena, nagu on konkreetselt loetletud käesoleva grupi märkuses 7 a ning eespool nimetatud meetrikaubana olevatest toodetest või muudest tekstiiltoodetest valmistatud tehnilise otstarbega tekstiiltooted (v.a rubriikidesse 5908 00 00 – 5910 00 00 klassifitseeritavad), ja mis on lõigatud muu kui ristküliku või ruudu kujuliseks ning on kokku ühendatud või muul viisil kokku pandud.
  Termini „tekstiilriie” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 1. |
| --- | --- |
| 5911 10 00 | Nõelkraaslintide valmistamiseks kasutatav kummi, naha või muu materjaliga pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie, vilt või vildiga vooderdatud riie ja muu samalaadne tehnilise otstarbega riie, k.a kummiga impregneeritud sametpael lõimepoomi katmiseks

  Selle alamrubriigi tooted peavad olema meetrikaubana või kupongidena või ristküliku- või ruudukujuliseks lõigatud; kui need on mingil muul kujul, siis klassifitseeritakse tooted alamrubriiki 5911 90 10 või 5911 90 90.
  Väljend „muu samalaadne tehnilise otstarbega riie” tähendab üksnes tekstiilriiet, vilti või vildiga vooderdatud riiet, mis on muu materjaliga (nt kumm, nahk) kombineeritud, nagu alamrubriigi pealkirjas osutatud. Selline riie on rotatsioonmasina silindrikatmikuks kasutatav riie, mis on kombineeritud kummiga ja mille pindtihedus on kuni 1 500 g/m2 (olenemata tekstiilmaterjali ja kummi proportsioonist), või pindtihedusega üle 1 500 g/m2, kui tekstiilmaterjal moodustab massist üle 50 %. Sama riie pindtihedusega üle 1 500 g/m2 ja kummisisaldusega vähemalt 50 % massist klassifitseeritakse rubriiki 4008.
  Sellesse alamrubriiki kuulub ka ülekanderihmadeks või konveierlintideks ettenähtud riie, mis koosneb kahe polüamiidriidest riba vahele asetatud ühest või mitmest punumismaterjalist (tekstiilköiest või nöörist) kootud riideribast, kusjuures punumismaterjalist ribad on üksnes tugevduseks. Kõik ribad on liimi abil kuumpressimisel ühendatud. Riide paksus on alla 3 mm ja see on meetrikaubana või mõõtu lõigatud. Sellist liiki rihmariie paksusega 3 mm ja üle selle või lõputu lindina või varustatud kinnitusdetailidega otste ühendamiseks klassifitseeritakse rubriiki 5910 00 00.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu ühekordsest lõimest ja koest tekstiilriie, mis on pealistatud plastiku (rubriik 5903) või kummiga (rubriik 4008 või 5906). |
| 5911 20 00 | Sõelariie, valmistootena või mitte

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5911, punkt A, alapunkt 2.
  See riie võib olla meetrikaubana või kasutusotstarbe kohaselt ettevalmistatuna (nt mõõtu lõigatud, tugevduspaelaga ääristatud, metallöösidega varustatud jne).
  Kui mittevalmistootena sõelriie esitatakse tollile meetrikaubana, peab sellel olema püsimärgistus, millest on selgesti näha, et toode on ette nähtud sõelumiseks vms tööstuslikuks otstarbeks:






  — | Ristkülikust ja selle kahest diagonaalist koosnev märgistuskujund peab olema trükitud korrapäraste vahedega piki kanga mõlemat serva — ultusäärtest sissepoole — selliselt, et vahemaa kahe järjestikuse kujundi vahel (ristküliku väliskülgede vahelt mõõdetuna) ei ole üle meetri ja et riide ühes servas olevad kujundid asetuvad poole maa peale teises servas olevate kujundite suhtes (iga kujundi keskkoht peab olema võrdsel kaugusel vastasserva kahe lähima kujundi keskpunktist). |

5911

Tehnilise otstarbega tekstiiltooted, mis on kirjeldatud käesoleva grupi märkuses 7

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavates märkustes, rubriik 5911, määratletud tekstiiltooted kas meetrikaubana või kupongidena, nagu on konkreetselt loetletud käesoleva grupi märkuses 7 a ning eespool nimetatud meetrikaubana olevatest toodetest või muudest tekstiiltoodetest valmistatud tehnilise otstarbega tekstiiltooted (v.a rubriikidesse 5908 00 00 – 5910 00 00 klassifitseeritavad), ja mis on lõigatud muu kui ristküliku või ruudu kujuliseks ning on kokku ühendatud või muul viisil kokku pandud.

Termini „tekstiilriie” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 1.

5911 10 00

Nõelkraaslintide valmistamiseks kasutatav kummi, naha või muu materjaliga pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie, vilt või vildiga vooderdatud riie ja muu samalaadne tehnilise otstarbega riie, k.a kummiga impregneeritud sametpael lõimepoomi katmiseks

Selle alamrubriigi tooted peavad olema meetrikaubana või kupongidena või ristküliku- või ruudukujuliseks lõigatud; kui need on mingil muul kujul, siis klassifitseeritakse tooted alamrubriiki 5911 90 10 või 5911 90 90.

Väljend „muu samalaadne tehnilise otstarbega riie” tähendab üksnes tekstiilriiet, vilti või vildiga vooderdatud riiet, mis on muu materjaliga (nt kumm, nahk) kombineeritud, nagu alamrubriigi pealkirjas osutatud. Selline riie on rotatsioonmasina silindrikatmikuks kasutatav riie, mis on kombineeritud kummiga ja mille pindtihedus on kuni 1 500 g/m2 (olenemata tekstiilmaterjali ja kummi proportsioonist), või pindtihedusega üle 1 500 g/m2, kui tekstiilmaterjal moodustab massist üle 50 %. Sama riie pindtihedusega üle 1 500 g/m2 ja kummisisaldusega vähemalt 50 % massist klassifitseeritakse rubriiki 4008.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka ülekanderihmadeks või konveierlintideks ettenähtud riie, mis koosneb kahe polüamiidriidest riba vahele asetatud ühest või mitmest punumismaterjalist (tekstiilköiest või nöörist) kootud riideribast, kusjuures punumismaterjalist ribad on üksnes tugevduseks. Kõik ribad on liimi abil kuumpressimisel ühendatud. Riide paksus on alla 3 mm ja see on meetrikaubana või mõõtu lõigatud. Sellist liiki rihmariie paksusega 3 mm ja üle selle või lõputu lindina või varustatud kinnitusdetailidega otste ühendamiseks klassifitseeritakse rubriiki 5910 00 00.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ühekordsest lõimest ja koest tekstiilriie, mis on pealistatud plastiku (rubriik 5903) või kummiga (rubriik 4008 või 5906).

5911 20 00

Sõelariie, valmistootena või mitte

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5911, punkt A, alapunkt 2.

See riie võib olla meetrikaubana või kasutusotstarbe kohaselt ettevalmistatuna (nt mõõtu lõigatud, tugevduspaelaga ääristatud, metallöösidega varustatud jne).

Kui mittevalmistootena sõelriie esitatakse tollile meetrikaubana, peab sellel olema püsimärgistus, millest on selgesti näha, et toode on ette nähtud sõelumiseks vms tööstuslikuks otstarbeks:

—

Ristkülikust ja selle kahest diagonaalist koosnev märgistuskujund peab olema trükitud korrapäraste vahedega piki kanga mõlemat serva — ultusäärtest sissepoole — selliselt, et vahemaa kahe järjestikuse kujundi vahel (ristküliku väliskülgede vahelt mõõdetuna) ei ole üle meetri ja et riide ühes servas olevad kujundid asetuvad poole maa peale teises servas olevate kujundite suhtes (iga kujundi keskkoht peab olema võrdsel kaugusel vastasserva kahe lähima kujundi keskpunktist).

| — | Ristküliku külgi moodustavate joonte jämedus on 5 mm ja diagonaalide jämedus 7 mm. Ristkülik peab olema joonte välisservadest mõõdetuna vähemalt 8 cm pikk ja 5 cm lai. |
| --- | --- |

—

Ristküliku külgi moodustavate joonte jämedus on 5 mm ja diagonaalide jämedus 7 mm. Ristkülik peab olema joonte välisservadest mõõdetuna vähemalt 8 cm pikk ja 5 cm lai.

| — | Märgistus peab olema ühevärviline ning trükitud märgistatava riide värvusega kontrastses värvuses. Märgistuskujundid ei tohi olla eemaldatavad. |
| --- | --- |

—

Märgistus peab olema ühevärviline ning trükitud märgistatava riide värvusega kontrastses värvuses. Märgistuskujundid ei tohi olla eemaldatavad.

Iga kujund asetseb selliselt, et ristküliku pikad küljed on riide lõimega paralleelsed (vt skeemi):

Image

Tolliasutused võivad aktseptida ka muid märgistusi, kui neist on selgesti näha, et toode on ette nähtud tööstuslikuks otstarbeks, nagu sõelumine, filtreerimine jms, mitte aga rõivaste valmistamiseks vms kasutuseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiditrüki raamid, kuhu on pingutatud riie (alamrubriik 5911 90 90), käsisõelad ega -kurnad (rubriik 9604 00 00).

5911 90 10 ja 5911 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 5911 punktis A loetletud tekstiiltooted, v.a alamrubriikides 5911 10 00, 5911 20 00 ja 5911 40 00 nimetatud tekstiilriie. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peale selle HS selgitavate märkuste rubriigi 5911 punktis B loetletud tooted, v.a alamrubriigi 5911 20 00 sõelariie valmistootena ja alamrubriikide 5911 31 11 – 5911 32 90 tooted.

Üksteise külge kinnitunud monofilamentspiraalidest valmistatud toodete, mis on samalaadse kasutusotstarbega kui paberimasinates ja samalaadsetes masinates kasutatav tekstiilriie ja vilt, klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavate märkuste alamrubriiki 5911 90.

GRUPP 60

SILMKOELISED JA HEEGELDATUD KANGAD (TRIKOOKANGAD)

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 6002 | Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 30 cm, elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega vähemalt 5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad trikookangad

  Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise märkus 13. |
| --- | --- |
| 6003 | Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 30 cm, v.a rubriiki 6001 või 6002 kuuluvad trikookangad |
| 6003 30 10 | Raššelpits

  Raššelpits on žakaarraššelmasinal valmistatud pitsitaolise mustriga silmkoekangas. Mustrikujundid ja tagapõhi võivad olla eri tihedusega. Silmkoekanga tiheduse vaheldumine võimaldab luua reljeefset mustrit ja varjuefekti. |
| 6004 | Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega üle 30 cm, elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega vähemalt 5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad trikookangad

  Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise märkus 13. |
| 6005 | Lõimetrikookangas (sh galoontrikookudumismasinatel valmistatud trikookangas), v.a rubriikidesse 6001–6004 kuuluv trikookangas

  Lõimetrikookangas (kettkoekangas) on kettkudumismasinatel, raššelmasinatel või heegelgaloonmasinatel valmistatud trikookangas. Erinevalt koetrikookangast ühenduvad lõimetrikookangas lõimelõngad omavahel silmustena. Lõimetrikookangas (kettkoekangas) koosneb ühest või mitmest piki kangast kulgevast lõngasüsteemist. Kõrvutised lõngad põimuvad ja moodustavad samas silmuseid (mitmelõngatehnika) (vt ka selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkti A alapunkti II).
  Heegelgaloonmasin kuulub kettkudumismasinate rühma. See toimib pikisuunas kulgeva lõimesüsteemi ja horisontaalsete koelõngadega. Heegelgaloonmasinaid kasutatakse sageli rõivaste jaoks ette nähtud silmkoepaelte (elastsed värvli- ja püksipaelad, nimepaelad, kandepaelad, kübarate higipaelad, äärispaelad, peapaelad, tõmblukupaelad) ning kardinate ja patjade kaunistuspaelte valmistamiseks. |
| 6005 31 50 | Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

  Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused. |
| 6005 32 50 | Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

  Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused. |
| 6005 33 50 | Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

  Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused. |
| 6005 34 50 | Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

  Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused. |

6002

Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 30 cm, elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega vähemalt 5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad trikookangad

Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise märkus 13.

6003

Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 30 cm, v.a rubriiki 6001 või 6002 kuuluvad trikookangad

6003 30 10

Raššelpits

Raššelpits on žakaarraššelmasinal valmistatud pitsitaolise mustriga silmkoekangas. Mustrikujundid ja tagapõhi võivad olla eri tihedusega. Silmkoekanga tiheduse vaheldumine võimaldab luua reljeefset mustrit ja varjuefekti.

6004

Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega üle 30 cm, elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega vähemalt 5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad trikookangad

Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise märkus 13.

6005

Lõimetrikookangas (sh galoontrikookudumismasinatel valmistatud trikookangas), v.a rubriikidesse 6001–6004 kuuluv trikookangas

Lõimetrikookangas (kettkoekangas) on kettkudumismasinatel, raššelmasinatel või heegelgaloonmasinatel valmistatud trikookangas. Erinevalt koetrikookangast ühenduvad lõimetrikookangas lõimelõngad omavahel silmustena. Lõimetrikookangas (kettkoekangas) koosneb ühest või mitmest piki kangast kulgevast lõngasüsteemist. Kõrvutised lõngad põimuvad ja moodustavad samas silmuseid (mitmelõngatehnika) (vt ka selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkti A alapunkti II).

Heegelgaloonmasin kuulub kettkudumismasinate rühma. See toimib pikisuunas kulgeva lõimesüsteemi ja horisontaalsete koelõngadega. Heegelgaloonmasinaid kasutatakse sageli rõivaste jaoks ette nähtud silmkoepaelte (elastsed värvli- ja püksipaelad, nimepaelad, kandepaelad, kübarate higipaelad, äärispaelad, peapaelad, tõmblukupaelad) ning kardinate ja patjade kaunistuspaelte valmistamiseks.

6005 31 50

Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.

6005 32 50

Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.

6005 33 50

Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.

6005 34 50

Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakangana

Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.

GRUPP 61

SILMKOELISED JA HEEGELDATUD RÕIVAD NING RÕIVAMANUSED (TRIKOOTOOTED)

Üldist

| 1. | Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi. |
| --- | --- |

1.

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 2. | Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta vaata käesoleva jaotise märkus 14. |
| --- | --- |

2.

Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta vaata käesoleva jaotise märkus 14.

| 3. | Kui rubriigi 6103 või 6104 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või -osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või revääridel ja taskutel).
  Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistused on valmistatud rõiva silmkudumisel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol. |
| --- | --- |

3.

Kui rubriigi 6103 või 6104 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või -osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või revääridel ja taskutel).

Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistused on valmistatud rõiva silmkudumisel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.

| 4. | Ülakeha katvad rõivad erinevalt alakeha katvatest rõivastest ja kogu keha katvatest rõivastest (nt mantlid, kleidid on rõivad, mis:






  — | oma objektiivsete omaduste (stiil, lõige jne) tõttu on mõeldud kandmiseks nt anorakkidena, pintsakutena/jakkidena ja komplektide ülaosana, särkide, särkpluuside ja pluusidena, pidžaamade ülaosadena, kampsunite, pulloveride, kardiganide ja vestidena, suusakostüümide ülaosadena jne (kui ei nähta ette teisiti, ei tarvitse need rõivad katta kogu ülakeha täielikult, st need ei pea ulatuma täielikult vöökohani ega katma rinda või selga üleni) ning |
| --- | --- | --- |

4.

Ülakeha katvad rõivad erinevalt alakeha katvatest rõivastest ja kogu keha katvatest rõivastest (nt mantlid, kleidid on rõivad, mis:

—

oma objektiivsete omaduste (stiil, lõige jne) tõttu on mõeldud kandmiseks nt anorakkidena, pintsakutena/jakkidena ja komplektide ülaosana, särkide, särkpluuside ja pluusidena, pidžaamade ülaosadena, kampsunite, pulloveride, kardiganide ja vestidena, suusakostüümide ülaosadena jne (kui ei nähta ette teisiti, ei tarvitse need rõivad katta kogu ülakeha täielikult, st need ei pea ulatuma täielikult vöökohani ega katma rinda või selga üleni) ning

| — | mis ulatuvad kuni poolde reide. Nende rõivaesemete mõned osad võivad moe tõttu siiski ulatuda poolest reiest allapoole (nt moekad ehisnarmad, kuid samuti ka frakkide traditsiooniline sabaosa) ja võidakse jätta rõivaeseme pikkuse arvestamisel tähelepanuta, kuna need ei muuda rõiva funktsiooni, mis on ülakeha katmine. |
| --- | --- |

—

mis ulatuvad kuni poolde reide. Nende rõivaesemete mõned osad võivad moe tõttu siiski ulatuda poolest reiest allapoole (nt moekad ehisnarmad, kuid samuti ka frakkide traditsiooniline sabaosa) ja võidakse jätta rõivaeseme pikkuse arvestamisel tähelepanuta, kuna need ei muuda rõiva funktsiooni, mis on ülakeha katmine.

| 6101 | Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad (v.a rubriigis 6103 nimetatud), silmkoelised või heegeldatud

  Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| --- | --- |
| 6101 20 10 | Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

  Sellesse alamrubriiki kuuluvatele mantlitele jms rõivastele on iseloomulik, et seljas olles ulatuvad need vähemalt poolde reide. |
| | Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest (7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni, üldjuhul alljärgnevas tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist allpool).



  Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste (normaalsuuruste) suuruserühmade S (small, väikesed suurused), M (medium, keskmised suurused) ja L (large, suured suurused) keskmised väärtused.

  Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosal kraeõmblusest allääreni




  Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms — vt alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb klassifitseerida alamrubriiki 6101 20 90, 6101 30 90 või 6101 90 80.

  Poolmantlid

  Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega ülerõivad, mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks ilmastiku eest. Need on tavaliselt valmistatud raskest tekstiilmaterjalist, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest. Poolmantlid on mitmesuguse pikkusega, ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Poolmantlid võivad olla ühe- või kaherealised.
  Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused:






  — | need on eest üleni lahti käivad, nööpide või mõnikord tõmbluku või trukknööpidega suletavad, |

6101

Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad (v.a rubriigis 6103 nimetatud), silmkoelised või heegeldatud

Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6101 20 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Sellesse alamrubriiki kuuluvatele mantlitele jms rõivastele on iseloomulik, et seljas olles ulatuvad need vähemalt poolde reide.

Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest (7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni, üldjuhul alljärgnevas tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist allpool).

Image

Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste (normaalsuuruste) suuruserühmade S (small, väikesed suurused), M (medium, keskmised suurused) ja L (large, suured suurused) keskmised väärtused.

Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosal kraeõmblusest allääreni

Image

Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms — vt alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb klassifitseerida alamrubriiki 6101 20 90, 6101 30 90 või 6101 90 80.

Poolmantlid

Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega ülerõivad, mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks ilmastiku eest. Need on tavaliselt valmistatud raskest tekstiilmaterjalist, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest. Poolmantlid on mitmesuguse pikkusega, ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Poolmantlid võivad olla ühe- või kaherealised.

Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused:

—

need on eest üleni lahti käivad, nööpide või mõnikord tõmbluku või trukknööpidega suletavad,

| — | vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/või tepitud), |
| --- | --- |

—

vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/või tepitud),

| — | seljalõhik või küljelõhikud. |
| --- | --- |

—

seljalõhik või küljelõhikud.

Mittekohustuslikud tunnused:

| — | taskud, |
| --- | --- |

—

taskud,

| — | krae. |
| --- | --- |

—

krae.

Poolmantlitel ei ole järgmisi tunnuseid:

| — | kapuuts, |
| --- | --- |

—

kapuuts,

| — | pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või allääres. Vöö on siiski lubatud. |
| --- | --- |

—

pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või allääres. Vöö on siiski lubatud.

Kui kõne all on poolmantlid, hõlmab väljend „jms” ka rõivaid, millel on samasugused tunnused kui poolmantlitel, kuid millel on kapuuts.

6101 30 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Vaata alamrubriigi 6101 20 10 selgitavad märkused.

6101 90 20

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Vaata alamrubriigi 6101 20 10 selgitavad märkused.

6102

Naiste ja tüdrukute mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad (v.a rubriigis 6104 nimetatud), silmkoelised või heegeldatud

Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6102 10 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Alamrubriigi 6101 20 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse vastavate muudatustega selle alamrubriigi kohta, kui naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) vastavad mõõtmed on järgmised:

Naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblusest allääreni

Image

6102 20 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.

6102 30 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.

6102 90 10

Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms

Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.

6104

Naiste ja tüdrukute kostüümid, komplektid, jakid, pintsakud, bleiserid, kleidid, seelikud, püksseelikud, püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, põlvpüksid ja lühikesed püksid (v.a supelrõivad), silmkoelised või heegeldatud

6104 41 00 kuni 6104 49 00

Kleidid

Terminiga „kleidid” tähistatakse keha katmiseks ette nähtud varrukatega või ilma varrukateta rõivaid, mis tavaliselt algavad õlgadelt ja võivad ulatuda pahkluudeni või allapoole. Neid peab saama kanda ilma samal ajal mingit muud rõivaeset kandmata. Aluspesu kandmine ei muuda nende rõivaste klassifitseerimist kleidina. Kui sellise rõiva ülaosa koosneb õlapaeltest ja rinnatükist ees või ees ja taga, siis loetakse need rõivad kleitideks üksnes juhul, kui nimetatud rinnatüki mõõtmed, lõige ja asend võimaldavad neid kanda eelpool kirjeldatud viisil. Kui see nii ei ole, siis tuleb need rõivad klassifitseerida seelikutena alamrubriikidesse 6104 51 00–6104 59 00.

6104 51 00 kuni 6104 59 00

Seelikud ja püksseelikud

Terminiga „seelikud” tähistatakse alakeha katmiseks ette nähtud rõivaid, mis tavaliselt algavad vöökohalt ja võivad ulatuda pahkluudeni või allapoole. Koos seelikuga tuleb kanda veel vähemalt üht rõivaeset, nagu T-särk, särk, pluus, särkpluus, pullover või mis tahes samalaadset rõivaeset, mis on mõeldud ülakeha katmiseks. Kui sellistel rõivastel on traksid, ei muutu tingimata nende klassifitseerimine.

Kui lisaks traksidele on neil ka rinnatükk ees ja/või taga, klassifitseeritakse need rõivad seelikutena nendesse rubriikidesse juhul, kui nimetatud rinnatüki mõõtmed, lõige ja asend ei võimalda neid rõivaid kanda ilma eespool nimetatud rõivaesemeta. Püksseelikud on eespool nimetatud seelikute sarnased, kuid katavad kummagi jalasääre eraldi. Püksseelikute lõige ja laius eristavad neid lühikestest või pikkadest pükstest.

6106

Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid, silmkoelised või heegeldatud

Pluusid

Naiste ja tüdrukute pluusid on ülakeha katmiseks ette nähtud kerged, moodsad ja tavaliselt avara lõikega rõivad, mis võivad olla kas krae või varrukatega või ilma ja millel võib olla ükskõik milline kaelus või vähemalt õlapaelad. Pluusil on nööp- või muu kinnis — üksnes väga sügava väljalõikega rõivaesemed võivad olla ilma nööpide või muude kinnitusvahenditeta — ning kas kaunistusega, nagu lips, žaboo, kaelarätik, pits või tikand, või ilma.

Särkpluusid

Naiste ja tüdrukute särkpluusid on ülakeha katmiseks ette nähtud rõivad, millel on kaelusest algav üleni või osaliselt lahti käiv kinnis, varrukad, tavaliselt ka krae ning võivad olla taskud, kuid mitte vöökohast madalamal. Nende rõivaste lõige põhineb meeste- ja poistesärkide põhilõikel, mistõttu kinnis on tavaliselt ees. Esikinnise parem hõlm käib vasaku hõlma peale.

Selle grupi märkuse 9 kohaselt võib käesoleva rubriigi särkpluusidel olla kinnis, mille servad ei kata teineteist.

Selle rubriigi rõivad ulatuvad vöökohast allapoole. Pluusid on tavaliselt eespool nimetatud rõivastest lühemad.

Sellesse rubriiki ei kuulu rõivad, mis nende pikkust arvestades samastuvad kleitidega.

6107

Meeste ja poiste aluspüksid, püksikud, öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms rõivaesemed, silmkoelised või heegeldatud

6107 21 00 kuni 6107 29 00

Öösärgid ja pidžaamad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad meeste ja poiste silmkoelised või heegeldatud pidžaamad, mis on välisilme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamisrõivastena.

Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt:

| — | ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese, |
| --- | --- |

—

ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese,

| — | pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas esikinnisega või ilma. |
| --- | --- |

—

pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas esikinnisega või ilma.

Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või ühtesobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et need rõivaesemed on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks.

Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamisrõivastena:

| — | materjali järgi, |
| --- | --- |

—

materjali järgi,

| — | tavaliselt avara lõike järgi ja |
| --- | --- |

—

tavaliselt avara lõike järgi ja

| — | ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. |
| --- | --- |

—

ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi.

Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeritakse alamrubriiki 6107 91 00 või 6107 99 00.

6108

Naiste ja tüdrukute kombineed, alusseelikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms rõivaesemed, silmkoelised või heegeldatud

6108 31 00 kuni 6108 39 00

Öösärgid ja pidžaamad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad silmkoelised või heegeldatud naiste ja tüdrukute pidžaamad, mis on välisilme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamisrõivastena.

Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt:

| — | ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi rõivaese, |
| --- | --- |

—

ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi rõivaese,

| — | pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kinnisega või ilma. |
| --- | --- |

—

pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kinnisega või ilma.

Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et need on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks.

Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamisrõivastena:

| — | materjali järgi, |
| --- | --- |

—

materjali järgi,

| — | tavaliselt avara lõike järgi ja |
| --- | --- |

—

tavaliselt avara lõike järgi ja

| — | ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. |
| --- | --- |

—

ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi.

Väga lühikesest öösärgist ja sellega kokku sobivatest aluspükstest koosnevaid rõivakomplekte, mida teatakse nimetuse all „babydolls”, loetakse samuti pidžaamadeks.

Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6108 91 00 – 6108 99 00.

6109

T-särgid, särgikud ja muud alussärgid, silmkoelised või heegeldatud

Sellesse rubriiki ei kuulu selle grupi lisamärkuses 2 nimetatud tüüpi rõivad, millel on kaelusest algav osaliselt lahti käiv esikinnis, mis on suletav või mille servad üksnes katavad teineteist või ei kata teineteist üldse. Need rõivad klassifitseeritakse tavaliselt olenevalt asjaoludest rubriiki 6105 või 6106, käesoleva grupi märkuste 4 ja 9 tingimuste kohaselt. Kui kõne all on meeste ja poiste varrukateta rõivad, klassifitseeritakse need käesoleva grupi märkuse 4 teise lause tingimuste kohaselt rubriiki 6114.

6110

Kampsunid, pulloverid, kardiganid, vestid jms rõivaesemed, silmkoelised või heegeldatud

Sellesse rubriiki kuuluvad ülakeha katmiseks ette nähtud rõivad, ükskõik millise kaelusega, kas varrukatega või ilma, kas kraega või ilma ja kas taskutega või ilma.

Nendel rõivastel on tavaliselt soonikääris allääres, kaeluses, varrukasuudes või käeaukudes.

Need rõivad võivad olla valmistatud mis tahes tekstiilkiust trikoomaterjalist, sh kergest või peenekoelisest trikookangast.

Neil võib olla mis tahes liiki kaunistusi, sh pits või tikand.

Alljärgnevalt on esitatud näited sellesse rubriiki kuuluvatest rõivastest:

| 1. | kampsunid ja pulloverid, sh sviitrid (V-kaeluse, ümara või paadikujulise kaeluse või rull-, polo- või kõrge kaelusega), mis tõmmatakse selga üle pea ja millel tavaliselt ei ole kaeluses ei kinnist ega kinnitusvahendeid; |
| --- | --- |

1.

kampsunid ja pulloverid, sh sviitrid (V-kaeluse, ümara või paadikujulise kaeluse või rull-, polo- või kõrge kaelusega), mis tõmmatakse selga üle pea ja millel tavaliselt ei ole kaeluses ei kinnist ega kinnitusvahendeid;

| 2. | eelmises alapunktis kirjeldatutega sarnanevad rõivad, kas kraega või ilma, kuid millel on kaeluses osaliselt lahti käiv kinnis, näiteks ees või õlal, ja mis on suletav nööpide või muude kinnitusvahenditega; |
| --- | --- |

2.

eelmises alapunktis kirjeldatutega sarnanevad rõivad, kas kraega või ilma, kuid millel on kaeluses osaliselt lahti käiv kinnis, näiteks ees või õlal, ja mis on suletav nööpide või muude kinnitusvahenditega;

| 3. | vestid ja kardiganid, lahtikäiva esikinnisega, kas nööpide või muude kinnitusvahenditega suletavad või mitte, kas kraega või ilma; |
| --- | --- |

3.

vestid ja kardiganid, lahtikäiva esikinnisega, kas nööpide või muude kinnitusvahenditega suletavad või mitte, kas kraega või ilma;

| 4. | varrukatega või varrukateta pulloverist ja pikkade või lühikeste varrukatega kardiganist koosnevad rõivakomplektid („twinset”). Need rõivad peavad sobima teineteisega suuruselt ning olema materjali ja värvuse poolest ühesugused. Võimalikud mustrid ja kaunistused peavad samuti mõlemal rõivaesemel ühesugused olema; |
| --- | --- |

4.

varrukatega või varrukateta pulloverist ja pikkade või lühikeste varrukatega kardiganist koosnevad rõivakomplektid („twinset”). Need rõivad peavad sobima teineteisega suuruselt ning olema materjali ja värvuse poolest ühesugused. Võimalikud mustrid ja kaunistused peavad samuti mõlemal rõivaesemel ühesugused olema;

| 5. | Eelmistes punktides kirjeldatud rõivad, mis on valmistatud T-särkide vms rõivaste puhul kasutatavast kergest materjalist ja millel on pingutusnöör, soonikvärvel või muud pingutusvahendid allääres.
  Sellesse rubriiki ei kuulu:






  a) | naiste ja tüdrukute pluusid (rubriik 6106); |
| --- | --- | --- |

5.

Eelmistes punktides kirjeldatud rõivad, mis on valmistatud T-särkide vms rõivaste puhul kasutatavast kergest materjalist ja millel on pingutusnöör, soonikvärvel või muud pingutusvahendid allääres.

Sellesse rubriiki ei kuulu:

a)

naiste ja tüdrukute pluusid (rubriik 6106);

| b) | anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms tooted (vastavalt rubriik 6101 või 6102); |
| --- | --- |

b)

anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms tooted (vastavalt rubriik 6101 või 6102);

| c) | T-särgid, särgikud ja muud alussärgid (rubriik 6109). |
| --- | --- |

c)

T-särgid, särgikud ja muud alussärgid (rubriik 6109).

6110 12 10 ja 6110 12 90

Kašmiirkitse villast

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.

6110 20 10

Kerged peenkoes džemprid ja pulloverid rull-, polo- või kõrge kaelusega

Alljärgnevaid rõivaid loetakse kergeteks rull-, polo- või kõrge kaelusega džempriteks ja pulloverideks: ülakeha katvad, liibuvad, ühe- või mitmevärvilised, kerged, peenekoelised rõivad, varrukatega või ilma, rull-, polo- või kõrge kaelusega, ilma kinniseta.

„Peenkude” tähendab tihedat silmkude, kus 10 cm × 10 cm suurusel proovitükil ühelt poolt loetuna on nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas vähemalt 12 silmust sentimeetril.

Kerged rull-, polo- või kõrge kaelusega džemprid ja pulloverid on tavaliselt silekoes, soonikkoes (1 × 1) või interlock-koes.

Silekude on kõige lihtsam koetrikookanga vorm (joonis 1), kus silmused on paremal poolel väikese v-tähe või tagurpidi v-tähe kujulised (joonis 2) ja pahemal poolel üksteisega ühendatud kaarte kujulised (joonis 3).

Image

Image

Peenkoes soonik „1 parempidi, 1 pahempidi” (joonis 4), kus parempidi silmused vahelduvad pahempidi silmustega igas reas (joonis 5) selliselt, et pikisuunas vastavad silmkoekanga ühe poole reljeefsooned teise poole vagudele. Silmkoekanga mõlemad pooled on ühesugused (joonised 6 ja 7).

Image

Image

Image

Interlock-kude on kahepoolne soonikkude, mille mõlemad pooled on ühesugused. Efekt saadakse kahe 1 x 1 soonikkoe silmuse ühendamisega (joonis 8) selliselt, et silmkoekanga mõlemal poolel vaheldub ühe soonikkoe silmus vastava teise soonikkoe silmusega teisel poolel (joonis 9). Silmkoekanga ühe poole sooned vastavad seetõttu teise poole soontele (joonised 10 ja 11).

Image

Image

Image

6110 30 10

Kerged peenkoes džemprid ja pulloverid rull-, polo- või kõrge kaelusega

Vaata alamrubriigi 6110 20 10 selgitavad märkused.

6111

Väikelaste rõivad ja rõivamanused, silmkoelised või heegeldatud

Vaata selle grupi märkust 6 a.

Siia rubriiki kuulub hulk rõivaid kuni 86 cm pikkustele väikelastele (tavaliselt umbes 18 kuu vanused väikelapsed). Sellised rõivad on: joped, mantlid, tepitud rõivad, imikute magamiskotid, hommikumantlid, kaheosalised ülikonnad, laste kombinesoonid, pikad püksid, kaitsepüksid, põlvpüksid, mänguülikonnad, vestid, tuulepluusid, kleidid, seelikud, boolerod, jakid, anorakid, keebid, tuunikad, pluusid, särkpluusid, lühikesed püksid jmt.

Mõned nendest rõivastest on imikurõivad. Kõigi suurust ei saa määrata, kuid need klassifitseeritakse sellesse rubriiki, kuna need on selgelt imikurõivad.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seetõttu:

| 1. | ristimiskleidid; |
| --- | --- |

1.

ristimiskleidid;

| 2. | burnused: väikesed ilma varrukateta ja kapuutsiga keebid; |
| --- | --- |

2.

burnused: väikesed ilma varrukateta ja kapuutsiga keebid;

| 3. | imikute magamiskotid: kapuutsi ja varrukatega rõivaese, mison nii mantel kui ka kott (alumine serv on täiesti suletud); |
| --- | --- |

3.

imikute magamiskotid: kapuutsi ja varrukatega rõivaese, mison nii mantel kui ka kott (alumine serv on täiesti suletud);

| 4. | imikute varrukate või käeaukudega magamiskotid (siputuskotid), võivad olla ka tepitud. Illustratsiooniks on foto. |
| --- | --- |

4.

imikute varrukate või käeaukudega magamiskotid (siputuskotid), võivad olla ka tepitud. Illustratsiooniks on foto.

6112

Spordidressid, suusa- ja supelkostüümid, silmkoelised või heegeldatud

6112 11 00 kuni 6112 19 00

Spordidressid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6112, punkt A.

6112 31 10 kuni 6112 39 90

Meeste ja poiste supelkostüümid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6112, punkt C, mis mainib, et rubriiki 6112 kuuluvad muu hulgas ujumispüksid ja -püksikud, elastsed või mitteelastsed.

Ujumispüksid on rõivas, mis oma välisilme, lõike ja riide laadi poolest on mõeldud kandmiseks üksnes või peamiselt supelkostüümina, mitte aga rubriiki 6103 või 6104 kuuluvate lühikeste pükstena. Tavaliselt on need üleni või peamiselt valmistatud keemilistest kiududest.

Ujumispükstel peavad olema järgmised iseloomulikud tunnused:

| — | rõiva külge õmmeldud sisepüksikud või vähemalt vooder ees või jalgevahel; |
| --- | --- |

—

rõiva külge õmmeldud sisepüksikud või vähemalt vooder ees või jalgevahel;

| — | pingul vöökoht (nt pinguletõmmatav nöör või üleni kummipaelaga vöökoht). |
| --- | --- |

—

pingul vöökoht (nt pinguletõmmatav nöör või üleni kummipaelaga vöökoht).

Ujumispükstel võivad olla taskud, kui

| — | välistaskud on kindlalt suletavad (nt neil peab olema tõmblukk või takjakinnis, mis suleb tasku täielikult, s.t need ei tohi olla suletavad osaliselt); |
| --- | --- |

—

välistaskud on kindlalt suletavad (nt neil peab olema tõmblukk või takjakinnis, mis suleb tasku täielikult, s.t need ei tohi olla suletavad osaliselt);

| — | sisetaskutel on samasugune kindlalt suletav kinnis nagu eespool nimetatud välistaskutel. Sisetaskutel, kui need on kinnitatud vöökoha külge, võib siiski olla üksnes taskuava kattev kinnis, kui see tagab taskuava (lõhiku) täieliku sulgemise. |
| --- | --- |

—

sisetaskutel on samasugune kindlalt suletav kinnis nagu eespool nimetatud välistaskutel. Sisetaskutel, kui need on kinnitatud vöökoha külge, võib siiski olla üksnes taskuava kattev kinnis, kui see tagab taskuava (lõhiku) täieliku sulgemise.

Ujumispükstel ei tohi olla järgmiseid iseärasusi:

| — | lõhikut ees, isegi kui see on kinnisega suletav; |
| --- | --- |

—

lõhikut ees, isegi kui see on kinnisega suletav;

| — | lõhikut vöökohal, isegi kui see on kinnisega suletav. |
| --- | --- |

—

lõhikut vöökohal, isegi kui see on kinnisega suletav.

6112 41 10 kuni 6112 49 90

Naiste ja tüdrukute supelkostüümid

Kohaldada alamrubriikide 6112 31 10 – 6112 39 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6115

Sukkpüksid, retuusid, sukad, sokid jm sukktooted, sh tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad) ja kamassid (jalatsipealsed), silmkoelised või heegeldatud

6115 10 10 ja 6115 10 90

Tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6115 10.

6117

Muud silmkoelised või heegeldatud rõivamanused valmistoodetena; rõivaste või rõivamanuste silmkoelised või heegeldatud osad

6117 80 10 ja 6117 80 80

Muud rõivamanused

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6117, teine lõik, punkt 12.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad silmkoelised pea- ja käepaelad, mida kasutavad sportlased, ning silmkoelised kõrvaklapid, kas omavahel ühendatult või mitte.

GRUPP 62

RÕIVAD NING RÕIVAMANUSED, V. A SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD

Üldist

| 1. | Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi. |
| --- | --- |

1.

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| 2. | Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta vaata käesoleva jaotise märkus 14. |
| --- | --- |

2.

Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta vaata käesoleva jaotise märkus 14.

| 3. | Kui rubriigi 6203 või 6204 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või -osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või revääridel ja taskutel).
  Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistused on valmistatud rõiva kudumisel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol. |
| --- | --- |

3.

Kui rubriigi 6203 või 6204 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või -osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või revääridel ja taskutel).

Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistused on valmistatud rõiva kudumisel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.

| 4. | Sellesse gruppi kuuluvad töö- ja ametirõivad, millele osutatakse kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikides ja mille välisilme (rõivaeseme otstarbega seotud lihtne või eriline lõige või tegumood) ja materjali laadi (riie on tavaliselt vastupidav ja kokkutõmbamatu) põhjal on selge, et need on kavandatud kandmiseks üksnes või peamiselt muude rõivaste ja/või inimeste (keha või tervise) kaitsmiseks tööl, kutsetegevuses või koduses majapidamises.
  Sellistel rõivastel ei ole tavaliselt kaunistusi. Sooritatavale tegevusele viitavaid kirjutisi ja sümboleid nendel ei peeta kaunistuseks.
  Sellised rõivad on valmistatud puuvillast, süntees- või tehiskiust või nende tekstiilmaterjalide segust.
  Nende rõivaste valmistamisel kasutatakse tugevuse suurendamiseks sageli kahte liiki õmblust: turvaõmblus ja katteõmblus.
  Töö- ja ametirõivad on sageli suletavad tõmblukkude, trukknööpide, takjakinniste ja nöör- või paelkinnistega.
  Sellistel rõivastel võivad olla taskud, mis on tavaliselt peale õmmeldud. Sisseõmmeldud taskud on tavaliselt valmistatud rõivaga samast materjalist ning ei ole vooderdatud samal viisil nagu rõiva muud detailid.
  Töö- ja ametirõivastest võib nimetada rõivaid, mida kasutavad mehaanikud, tehasetöölised, müüriladujad, maatöölised jne, mis on tavaliselt kaheosalised rõivad, kombinesoonid, rinnatüki ja traksidega tunked ning pikad püksid. Muu tegevuse puhul (nt arstid, medõed, koristajad, juuksurid, pagarid, lihunikud jne) võidakse kasutada põllesid, töökitleid, tolmumantleid jne.
  Töö- ja ametirõivasteks võidakse klassifitseerida ainult need rõivad, mille kaubanduslik suurus on 158 (keha pikkus = 158 cm) või suurem.
  Vormirõivaid jms ametirõivaid (nt kohtunike talaarid ja kirikurõivad) ei loeta töö- ja ametirõivasteks. |
| --- | --- |

4.

Sellesse gruppi kuuluvad töö- ja ametirõivad, millele osutatakse kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikides ja mille välisilme (rõivaeseme otstarbega seotud lihtne või eriline lõige või tegumood) ja materjali laadi (riie on tavaliselt vastupidav ja kokkutõmbamatu) põhjal on selge, et need on kavandatud kandmiseks üksnes või peamiselt muude rõivaste ja/või inimeste (keha või tervise) kaitsmiseks tööl, kutsetegevuses või koduses majapidamises.

Sellistel rõivastel ei ole tavaliselt kaunistusi. Sooritatavale tegevusele viitavaid kirjutisi ja sümboleid nendel ei peeta kaunistuseks.

Sellised rõivad on valmistatud puuvillast, süntees- või tehiskiust või nende tekstiilmaterjalide segust.

Nende rõivaste valmistamisel kasutatakse tugevuse suurendamiseks sageli kahte liiki õmblust: turvaõmblus ja katteõmblus.

Töö- ja ametirõivad on sageli suletavad tõmblukkude, trukknööpide, takjakinniste ja nöör- või paelkinnistega.

Sellistel rõivastel võivad olla taskud, mis on tavaliselt peale õmmeldud. Sisseõmmeldud taskud on tavaliselt valmistatud rõivaga samast materjalist ning ei ole vooderdatud samal viisil nagu rõiva muud detailid.

Töö- ja ametirõivastest võib nimetada rõivaid, mida kasutavad mehaanikud, tehasetöölised, müüriladujad, maatöölised jne, mis on tavaliselt kaheosalised rõivad, kombinesoonid, rinnatüki ja traksidega tunked ning pikad püksid. Muu tegevuse puhul (nt arstid, medõed, koristajad, juuksurid, pagarid, lihunikud jne) võidakse kasutada põllesid, töökitleid, tolmumantleid jne.

Töö- ja ametirõivasteks võidakse klassifitseerida ainult need rõivad, mille kaubanduslik suurus on 158 (keha pikkus = 158 cm) või suurem.

Vormirõivaid jms ametirõivaid (nt kohtunike talaarid ja kirikurõivad) ei loeta töö- ja ametirõivasteks.

| 5. | Grupi 61 selgitavate märkuste üldosa punkti 4 kohaldatakse vastavate muudatustega. |
| --- | --- |

5.

Grupi 61 selgitavate märkuste üldosa punkti 4 kohaldatakse vastavate muudatustega.

| 6201 | Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms, v.a rubriiki 6203 kuuluvad rõivad |
| --- | --- |
| 6201 11 00 kuni 6201 19 00 | Mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad

  Sellesse alamrubriiki kuuluvate mantlite jms rõivaste üheks tunnuseks on see, et seljas olles ulatuvad need vähemalt poolde reide.
  Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest (7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni üldjuhul alljärgnevas tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist allpool).



  Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste (normaalsuuruste) suurusrühmade S (small, väikesed suurused), M (medium, keskmised suurused) ja L (large, suured suurused) keskmised väärtused.

  Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblusest allääreni




  Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms — vt alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb klassifitseerida alamrubriikidesse 6201 91 00 – 6201 99 00.

  Poolmantlid

  Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega ülerõivad, mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks ilmastiku eest. Poolmantlid on parkadest elegantsema tegumoega ning on tavaliselt valmistatud paksust tekstiilriidest (nt tviid, karmkalev), v.a rubriigis 5602, 5603, 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest. Poolmantlid on erineva pikkusega, ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Need võivad olla ühe- või kaherealised.
  Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused:






  — | need on eest üleni lahti käivad, nööpide või mõnikord tõmbluku või trukknööpidega suletavad, |

6201

Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms, v.a rubriiki 6203 kuuluvad rõivad

6201 11 00 kuni 6201 19 00

Mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad

Sellesse alamrubriiki kuuluvate mantlite jms rõivaste üheks tunnuseks on see, et seljas olles ulatuvad need vähemalt poolde reide.

Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest (7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni üldjuhul alljärgnevas tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist allpool).

Image

Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste (normaalsuuruste) suurusrühmade S (small, väikesed suurused), M (medium, keskmised suurused) ja L (large, suured suurused) keskmised väärtused.

Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblusest allääreni

Image

Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms — vt alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb klassifitseerida alamrubriikidesse 6201 91 00 – 6201 99 00.

Poolmantlid

Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega ülerõivad, mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks ilmastiku eest. Poolmantlid on parkadest elegantsema tegumoega ning on tavaliselt valmistatud paksust tekstiilriidest (nt tviid, karmkalev), v.a rubriigis 5602, 5603, 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest. Poolmantlid on erineva pikkusega, ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Need võivad olla ühe- või kaherealised.

Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused:

—

need on eest üleni lahti käivad, nööpide või mõnikord tõmbluku või trukknööpidega suletavad,

| — | vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/või tepitud), |
| --- | --- |

—

vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/või tepitud),

| — | seljalõhik või küljelõhikud. |
| --- | --- |

—

seljalõhik või küljelõhikud.

Mittekohustuslikud tunnused:

| — | taskud, |
| --- | --- |

—

taskud,

| — | krae. |
| --- | --- |

—

krae.

Poolmantlitel ei ole järgmisi tunnuseid:

| — | kapuuts, |
| --- | --- |

—

kapuuts,

| — | pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või rõiva allääres. Vöö on siiski lubatud. |
| --- | --- |

—

pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või rõiva allääres. Vöö on siiski lubatud.

Kui kõne all on poolmantlid, hõlmab väljend „jms” ka rõivaid, millel on poolmantlitega ühesugused tunnused, kuid neil on kapuuts.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka parkad, mis on külma, tuule ja vihma eest kaitsmiseks kavandatud erilise tegumoega rõivad. Poolmantlid on avara lõikega pikkade varrukatega ülerõivad. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad parkad on valmistatud raskest ja tihedast riidest, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest. Parkad on mitmesuguse pikkusega, ulatudes reie keskosast kuni põlvedeni.

Parkadel peavad olema ka kõik järgmised tunnused:

| — | kapuuts; |
| --- | --- |

—

kapuuts;

| — | üleni lahti käiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknööpide või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga varustatud; |
| --- | --- |

—

üleni lahti käiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknööpide või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga varustatud;

| — | vooder, mis on tavaliselt tepitud või tehiskarusnahast; |
| --- | --- |

—

vooder, mis on tavaliselt tepitud või tehiskarusnahast;

| — | pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas, v.a vöö. |
| --- | --- |

—

pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas, v.a vöö.

| — | välistaskud. |
| --- | --- |

—

välistaskud.

6201 91 00 kuni 6201 99 00

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms alljärgnevalt kirjeldatud tooted:

| 1. | Anorakid (sh suusajakid) jms tooted

  Anorakid on kavandatud kaitseks tuule, külma ja vihma eest. Neil on palju ühiseid tunnuseid parkadega, kuid nad erinevad nendest muu hulgas pikkuse poolest. Anorakkide pikkus on erinev: tublisti allapoole vööd ulatuvast kuni poolde reide, kuid mitte pikem.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad anorakid on valmistatud tihedakoelisest riidest, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest.
  Anorakkidel on järgmised tunnused:






  — | kapuuts (mis mõnikord on peidetud rõivaeseme krae sisse); |
| --- | --- | --- |

1.

Anorakid (sh suusajakid) jms tooted

Anorakid on kavandatud kaitseks tuule, külma ja vihma eest. Neil on palju ühiseid tunnuseid parkadega, kuid nad erinevad nendest muu hulgas pikkuse poolest. Anorakkide pikkus on erinev: tublisti allapoole vööd ulatuvast kuni poolde reide, kuid mitte pikem.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad anorakid on valmistatud tihedakoelisest riidest, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest.

Anorakkidel on järgmised tunnused:

—

kapuuts (mis mõnikord on peidetud rõivaeseme krae sisse);

| — | üleni lahti käiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknööpide või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga varustatud; |
| --- | --- |

—

üleni lahti käiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknööpide või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga varustatud;

| — | vooder (mis võib olla tepitud või vateeritud); |
| --- | --- |

—

vooder (mis võib olla tepitud või vateeritud);

| — | pikad varrukad. |
| --- | --- |

—

pikad varrukad.

Peale selle on anorakil tavaliselt vähemalt üks järgmistest tunnustest:

| — | pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või rõiva allääres; |
| --- | --- |

—

pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või rõiva allääres;

| — | ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud; |
| --- | --- |

—

ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud;

| — | krae; |
| --- | --- |

—

krae;

| — | taskud. |
| --- | --- |

—

taskud.

Anorakkidega seoses tähendab väljend „jms rõivad” järgmist:

| a) | Rõivaid, millel on anorakkide tunnused, kuid puudub kas






  — | kapuuts või |
| --- | --- | --- |

a)

Rõivaid, millel on anorakkide tunnused, kuid puudub kas

—

kapuuts või

| — | vooder. |
| --- | --- |

—

vooder.

See väljend hõlmab ka anorakkidena määratletud rõivaid, millel on üksnes osaliselt lahti käiv esikinnis. Väljend ei hõlma rõivaid, millel ei ole ei kapuutsi ega voodrit.

| b) | Pikkade varrukatega voodrita rõivad, mis võivad ulatuda puusadest tublisti allapoole, kuni poolde reide, kuid mitte allapoole. Need rõivad on valmistatud tihedakoelisest riidest (v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest) ja muudetud veekindlaks või töödeldud selliselt, et need kaitseksid piisavalt eelkõige vihma eest.
  Nendel rõivastel on kapuuts, kuid esikinnis ei ole tavaliselt üleni lahti käiv. Kui rõivastel on üksnes osaliselt lahti käiv esikinnis, ei pea see ilmtingimata suletav olema. Sellisel juhul peab kinnisel olema kaitseks kiillapp. Tavaliselt on neil kummipael või muu pingutusvahend varrukasuudes ja rõiva allääres. |
| --- | --- |

b)

Pikkade varrukatega voodrita rõivad, mis võivad ulatuda puusadest tublisti allapoole, kuni poolde reide, kuid mitte allapoole. Need rõivad on valmistatud tihedakoelisest riidest (v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 osutatud riidest) ja muudetud veekindlaks või töödeldud selliselt, et need kaitseksid piisavalt eelkõige vihma eest.

Nendel rõivastel on kapuuts, kuid esikinnis ei ole tavaliselt üleni lahti käiv. Kui rõivastel on üksnes osaliselt lahti käiv esikinnis, ei pea see ilmtingimata suletav olema. Sellisel juhul peab kinnisel olema kaitseks kiillapp. Tavaliselt on neil kummipael või muu pingutusvahend varrukasuudes ja rõiva allääres.

Kapuutsita ja voodrita rõivaid, mida võiks klassifitseerida väljendiga „anorakid (sh suusajakid) jms rõivad” hõlmatavateks rõivasteks, kui neil oleks kapuuts ja vooder, võib siiski klassifitseerida väljendiga „jms rõivad” hõlmatavateks rõivasteks, kui kõne all on tuulejoped.

| 2. | Tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad







  a) | Tuulejoped on kavandatud pakkuma mõningast kaitset ilmastiku eest. Need ulatuvad puusadeni või veidi allapoole. Tuulejoped on valmistatud tihedakoelised riidest. Need on tavaliselt vihmakindlad, kuid erinevalt anorakkidest ilma kapuutsita.
  Tuulejopedel on järgmised tunnused:






  — | pikad varrukad; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad

a)

Tuulejoped on kavandatud pakkuma mõningast kaitset ilmastiku eest. Need ulatuvad puusadeni või veidi allapoole. Tuulejoped on valmistatud tihedakoelised riidest. Need on tavaliselt vihmakindlad, kuid erinevalt anorakkidest ilma kapuutsita.

Tuulejopedel on järgmised tunnused:

—

pikad varrukad;

| — | üleni lahti käiv tõmblukuga esikinnis; |
| --- | --- |

—

üleni lahti käiv tõmblukuga esikinnis;

| — | vooder, mis ei ole ei läbi tepitud ega vateeritud; |
| --- | --- |

—

vooder, mis ei ole ei läbi tepitud ega vateeritud;

| — | krae; |
| --- | --- |

—

krae;

| — | rõiva alaosas (tavaliselt allääres) pingutusvahend. |
| --- | --- |

—

rõiva alaosas (tavaliselt allääres) pingutusvahend.

Peale selle võivad tuulejopedel olla ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud.

| b) | Tuulepluusid (mille kohta kasutatakse üldjuhul nimetust „blusoonid”) on ülakeha katvad ülerõivad. Need on tavaliselt sirge, avara lõikega, mis annab rõivale pluusitaolise välimuse, ja ulatuvad vööni või veidi allapoole. Neil on pikad, rõiva alläärest allapoole ulatuvad varrukad. Tekstiilriie, millest need on valmistatud, ei pruugi olla ilmastikukindel.
  Tuulepluusidel on järgmised tunnused:






  — | liibuv kaelus, kas kraega või ilma kraeta; |
| --- | --- | --- |

b)

Tuulepluusid (mille kohta kasutatakse üldjuhul nimetust „blusoonid”) on ülakeha katvad ülerõivad. Need on tavaliselt sirge, avara lõikega, mis annab rõivale pluusitaolise välimuse, ja ulatuvad vööni või veidi allapoole. Neil on pikad, rõiva alläärest allapoole ulatuvad varrukad. Tekstiilriie, millest need on valmistatud, ei pruugi olla ilmastikukindel.

Tuulepluusidel on järgmised tunnused:

—

liibuv kaelus, kas kraega või ilma kraeta;

| — | üleni või osaliselt lahti käiv esikinnis, mis tahes kinnitusvahendiga suletav; |
| --- | --- |

—

üleni või osaliselt lahti käiv esikinnis, mis tahes kinnitusvahendiga suletav;

| — | tavaliselt ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud; |
| --- | --- |

—

tavaliselt ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud;

| — | kummipael või mõni muu pingutusvahend rõiva allääres. |
| --- | --- |

—

kummipael või mõni muu pingutusvahend rõiva allääres.

Peale selle võivad tuulepluusidel olla

| — | välistaskud ja/või |
| --- | --- |

—

välistaskud ja/või

| — | vooder ja/või |
| --- | --- |

—

vooder ja/või

| — | kapuuts. |
| --- | --- |

—

kapuuts.

Tuulepluusidega seoses tähendab väljend „jms rõivad” rõivaesemeid, millel on kõik eespool (alapunktis b) kirjeldatud tunnused, v.a mõni alljärgnevatest:

| — | ei ole liibuvat kaelust või |
| --- | --- |

—

ei ole liibuvat kaelust või

| — | ei ole esikinnist ega liibuvat või muud kaelust või |
| --- | --- |

—

ei ole esikinnist ega liibuvat või muud kaelust või

| — | esikinnis ei ole suletav. |
| --- | --- |

—

esikinnis ei ole suletav.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6201 11 00 – 6201 19 00; |
| --- | --- |

a)

mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6201 11 00 – 6201 19 00;

| b) | mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6202 11 00 – 6202 19 00; |
| --- | --- |

b)

mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6202 11 00 – 6202 19 00;

| c) | jakid ja bleiserid, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6203 31 00 – 6203 39 90 või 6204 31 00 – 6204 39 90; |
| --- | --- |

c)

jakid ja bleiserid, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6203 31 00 – 6203 39 90 või 6204 31 00 – 6204 39 90;

| d) | rubriikide 5903, 5906 või 5907 00 tekstiilriidest või rubriigi 5603 lausriidest anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad, mis klassifitseeritakse rubriiki 6210. |
| --- | --- |

d)

rubriikide 5903, 5906 või 5907 00 tekstiilriidest või rubriigi 5603 lausriidest anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad, mis klassifitseeritakse rubriiki 6210.

6202

Naiste ja tüdrukute mantlid, poolmantlid, keebid, joped, anorakid (sh suusajakid), tuulejoped ja tuulepluusid jms, v.a rubriiki 6204 kuuluvad rõivad

6202 11 00 kuni 6202 19 00

Mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms rõivad

Alamrubriikide 6201 11 00 – 6201 19 00 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamrubriikide kohta, kui naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) mõõtmed on järgmised:

Naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) standardsuuruste pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblusest allääreni

Image

6202 91 00 kuni 6202 99 00

Muud

Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6204

Naiste ja tüdrukute kostüümid, komplektid, jakid, pintsakud, bleiserid, kleidid, seelikud, püksseelikud, püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, põlvpüksid ja lühikesed püksid (v.a supelrõivad)

6204 41 00 kuni 6204 49 90

Kleidid

Kohaldada alamrubriikide 6104 41 00 – 6104 49 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6204 51 00 kuni 6204 59 90

Seelikud ja püksseelikud

Kohaldada alamrubriikide 6104 51 00 – 6104 59 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6206

Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid

Pluusid

Naiste ja tüdrukute pluusid on ülakeha katmiseks ette nähtud kerged, moodsad ja tavaliselt avara lõikega rõivad, kas kraega või ilma, kas varrukatega või ilma, ükskõik millise kaelusega või vähemalt õlapaeltega, kas kinnisega või ilma. Pluusidel võivad olla ka kaunistused, nagu lipsud, žabood, kaelarätid, pits või tikand.

Särkpluusid

Rubriigi 6106 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad selle alamrubriigi naiste ja tüdrukute silmkoeliste või heegeldatud pluuside ja särkpluuside kohta.

Selle rubriigi rõivad ulatuvad vöökohast allapoole. Pluusid on tavaliselt eespool nimetatud rõivastest lühemad.

Sellesse rubriiki ei kuulu rõivad, mis nende pikkust arvestades samastuvad kleitidega.

6207

Meeste ja poiste särgikud jm alussärgid, aluspüksid, püksikud, öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted

6207 21 00 kuni 6207 29 00

Öösärgid ja pidžaamad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad meeste ja poiste pidžaamad, v.a silmkoelised või heegeldatud, mis on välisilme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamisrõivastena.

Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt:

| — | ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese. |
| --- | --- |

—

ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese.

| — | pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas esikinnisega või ilma. |
| --- | --- |

—

pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas esikinnisega või ilma.

Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et need rõivaesemed on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks.

Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamisrõivastena:

| — | materjali järgi, |
| --- | --- |

—

materjali järgi,

| — | tavaliselt avara lõike järgi ja |
| --- | --- |

—

tavaliselt avara lõike järgi ja

| — | ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. |
| --- | --- |

—

ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi.

Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6207 91 00 – 6207 99 90.

6208

Naiste ja tüdrukute särgikud jm alussärgid, kombineed, alusseelikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted

6208 21 00 kuni 6208 29 00

Öösärgid ja pidžaamad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad naiste ja tüdrukute pidžaamad, v.a silmkoelised või heegeldatud, mis on välisilme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamisrõivastena.

Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt:

| — | ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi rõivaese, |
| --- | --- |

—

ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi rõivaese,

| — | pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas kinnisega või ilma. |
| --- | --- |

—

pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega rõivaese, kas kinnisega või ilma.

Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et need on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks.

Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamisrõivastena:

| — | materjali järgi, |
| --- | --- |

—

materjali järgi,

| — | tavaliselt avara lõike järgi ja |
| --- | --- |

—

tavaliselt avara lõike järgi ja

| — | ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. |
| --- | --- |

—

ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi.

Väga lühikesest öösärgist ja sellega kokku sobivatest aluspükstest koosnevaid rõivakomplekte, mida teatakse nimetuse all „babydolls”, loetakse samuti pidžaamadeks.

Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeritakse alamrubriikidesse 6208 91 00 – 6208 99 00.

6209

Väikelaste rõivad ja rõivamanused

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 6111, vastavate muudatustega.

6210

Rõivad rubriigis 5602, 5603, 5903, 5906 või 5907 nimetatud riidest

Alamrubriikide 6202 11 00 – 6202 19 00 ja 6202 11 00 – 6202 19 00 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad selle alamrubriigi kohta.

6210 10 90

Rubriigis 5603 nimetatud riidest

Sellesse alamrubriiki kuulub kliinilise otstarbega steriilses pakendis lausriie, mis pärast ühekordset kasutamist ära visatakse.

6211

Spordidressid, suusa- ja supelkostüümid; muud rõivad

6211 11 00 ja 6211 12 00

Supelkostüümid

Vaata HS rubriigi 6211 selgitavad märkused, esimene lõik.

Kohaldada alamrubriikide 6112 31 10 – 6112 39 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6211 32 31

Ühest ja samast riidest pealisriidega

Sellesse alamrubriiki klassifitseeritavate spordidresside koostisosad peavad riidestruktuuri, stiili, värvuse ja materjali koostise poolest olema ühesugused; samuti peavad nende suurused vastama või kokku sobima.

Kui sellise spordidressi ühel koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida teisel koostisosal ei ole, siis klassifitseeritakse need rõivad sellesse alamrubriiki üksnes juhul, kui kaunistus on väheoluline ja paikneb rõival üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel).

Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski spordidressidena, kui kaunistused on valmistatud rõiva kudumisel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.

6211 32 41 ja 6211 32 42

Muud

Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritava spordidressi ülemine ja alumine rõivaese peavad olema koos pakendatud.

6211 33 31

Ühest ja samast riidest pealisriidega

Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.

6211 33 41 ja 6211 33 42

Muud

Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad märkused.

6211 42 31

Ühest ja samast riidest pealisriidega

Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.

6211 42 41 ja 6211 42 42

Muud

Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad märkused.

6211 43 31

Ühest ja samast riidest pealisriidega

Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.

6211 43 41 ja 6211 43 42

Muud

Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad märkused.

6212

Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silmkoelised ja heegeldatud

6212 20 00

Sukahoidjad, püks-sukahoidjad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad püks-sukahoidjad, sealhulgas silmkoelised ja heegeldatud, mis on tavaliste või kõrgendatud vööjoonega aluspükste lõikega, säärtega või ilma.

Neil peavad olema järgmised omadused:

| a) | katavad vöökoha ja puusad, küljeosade pikkus on üle 8 cm (alläärest ülaservani mõõdetuna), |
| --- | --- |

a)

katavad vöökoha ja puusad, küljeosade pikkus on üle 8 cm (alläärest ülaservani mõõdetuna),

| b) | venivad pikisuunas, laiuses on venivus piiratud. Tugevdusdetailid või vooder kõhuosal, ning isegi pitsi, paelte, posamentide jms kasutamine on lubatud, kui venivus pikisuunas säilib, |
| --- | --- |

b)

venivad pikisuunas, laiuses on venivus piiratud. Tugevdusdetailid või vooder kõhuosal, ning isegi pitsi, paelte, posamentide jms kasutamine on lubatud, kui venivus pikisuunas säilib,

| c) | on valmistatud järgmistest tekstiilmaterjalidest:






  — | puuvill segus vähemalt 15 % elastomeerse lõngaga või |
| --- | --- | --- |

c)

on valmistatud järgmistest tekstiilmaterjalidest:

—

puuvill segus vähemalt 15 % elastomeerse lõngaga või

| — | keemilised kiud segus vähemalt 10 % elastomeerse lõngaga või |
| --- | --- |

—

keemilised kiud segus vähemalt 10 % elastomeerse lõngaga või

| — | mitte üle 50 % puuvilla ja suure osatähtsusega keemiliste kiudude segu vähemalt 10 % elastomeerse lõngaga. |
| --- | --- |

—

mitte üle 50 % puuvilla ja suure osatähtsusega keemiliste kiudude segu vähemalt 10 % elastomeerse lõngaga.

6217

Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud toodete osad

6217 10 00

Rõivamanused

Kohaldada alamrubriikide 6117 80 10 ja 6117 80 80 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

GRUPP 63

MUUD TEKSTIILIST VALMISTOOTED; KOMPLEKTID; KANTUD RÕIVAD JA KASUTATUD TEKSTIILTOOTED; KALTSUD

Üldist

Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseerimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmärkusi.

| I. MUUD TEKSTIILIST VALMISTOOTED |
| --- |
| 6305 | Kotid kaupade pakendamiseks

  Mõned tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse näiteks rubriikidesse 4202 ja 6307. Rubriiki 4819 kuuluvad paberist kotid klassifitseeritakse käesolevasse rubriiki juhul, kui need on valmistatud paberlõngast riidest.
  Pabervoodriga tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse tavaliselt käesolevasse rubriiki, kuna aga tekstiilmaterjalist voodriga paberkotid klassifitseeritakse alamrubriiki 4819 40 00. |
| 6305 10 10 | Kasutatud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult tooted, mida on vähemalt kord kaupade veoks kasutatud ja millele on jäänud selgeid märke sellisest kasutusest, nt neis sisaldunud toodete jäetud jäljed, määrdumised, plekid, augud, rebendid, parandamisjäljed, väljaveninud õmblused, sidumis- või õmblemisjäljed kotisuus. |
| 6307 | Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid) |
| 6307 90 99 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | Tennisereketite, sulgpallireketite, golfikeppide jms katted, kui need on valmistatud tekstiilriidest (tavaliselt plastikuga pealistatud), kas pallitaskutega või ilma. Kogu reketit mahutavad reketikotid, kas käepideme või õlarihmaga või ilma, ei kuulu siiski käesolevasse alamrubriiki (rubriik 4202); |

I. MUUD TEKSTIILIST VALMISTOOTED

6305

Kotid kaupade pakendamiseks

Mõned tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse näiteks rubriikidesse 4202 ja 6307. Rubriiki 4819 kuuluvad paberist kotid klassifitseeritakse käesolevasse rubriiki juhul, kui need on valmistatud paberlõngast riidest.

Pabervoodriga tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse tavaliselt käesolevasse rubriiki, kuna aga tekstiilmaterjalist voodriga paberkotid klassifitseeritakse alamrubriiki 4819 40 00.

6305 10 10

Kasutatud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult tooted, mida on vähemalt kord kaupade veoks kasutatud ja millele on jäänud selgeid märke sellisest kasutusest, nt neis sisaldunud toodete jäetud jäljed, määrdumised, plekid, augud, rebendid, parandamisjäljed, väljaveninud õmblused, sidumis- või õmblemisjäljed kotisuus.

6307

Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid)

6307 90 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

Tennisereketite, sulgpallireketite, golfikeppide jms katted, kui need on valmistatud tekstiilriidest (tavaliselt plastikuga pealistatud), kas pallitaskutega või ilma. Kogu reketit mahutavad reketikotid, kas käepideme või õlarihmaga või ilma, ei kuulu siiski käesolevasse alamrubriiki (rubriik 4202);

| 2. | 4–5 m pikkusest ja umbes 50 cm laiusest mustrilisest riidest (tavaliselt puuvillast või puuvilla ja siidi segust) koosnevad turbanid. Riide kõik küljed on palistatud, mõnikord on otstes narmad. Turbanid esitatakse tollile tavaliselt ühekaupa kokku pandult ja pakendatult. |
| --- | --- |

2.

4–5 m pikkusest ja umbes 50 cm laiusest mustrilisest riidest (tavaliselt puuvillast või puuvilla ja siidi segust) koosnevad turbanid. Riide kõik küljed on palistatud, mõnikord on otstes narmad. Turbanid esitatakse tollile tavaliselt ühekaupa kokku pandult ja pakendatult.

XII JAOTIS

JALATSID, PEAKATTED, VIHMA- JA PÄEVAVARJUD, JALUTUSKEPID, ISTMEGA JALUTUSKEPID; PIITSAD, RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD; TÖÖDELDUD SULED JA SULGEDEST TOOTED; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST

GRUPP 64

JALATSID, KEDRID JMS TOOTED; NENDE OSAD

Üldist

| 1. | Terminite määratlust „välistallad” ja „pealsed” vaata käesoleva grupi HS selgitavates märkustes, lõigud C ja D.
  Lisaks sellele kehtib kahest või enamast materjalist koosnevate „pealsete” (märkus 4 a ning 64. grupi lisamärkus 1) puhul järgmine:






  a) | „Pealne” on jalatsi osa, mis katab labajalga külgedelt ja pealt ning võib katta ka säärt. Pealne ulatub tallani ja on selle külge kinnitatud. See võib ulatuda ka talla sisse.
  Pealsematerjalid on need materjalid, mille pealispind on osaliselt või täielikult jalatsi välispinnal näha. Järelikult ei ole vooder pealse osa. Pealsematerjalid peavad olema üksteisega ühendatud.
  Pärast manuste ja tugevdavate detailide eemaldamist arvutatakse pealsematerjalide üldpindala. Arvesse ei võeta pindala, mis jääb materjalide ühenduskohtade kattuvate osade alla.

  Näiteks: A on nahk, B on tekstiilmaterjal ja C on tekstiilmaterjali B osa, mis jääb seda katva nahkmaterjali A alla. Arvutades pealsematerjali üldpindala, ei arvestata tekstiilmaterjali pindala C.
  Kinnitusi, nt nöörid, takjakinnitus jne, arvesse ei võeta (vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt D, viimane lõik). |
| --- | --- | --- |

1.

Terminite määratlust „välistallad” ja „pealsed” vaata käesoleva grupi HS selgitavates märkustes, lõigud C ja D.

Lisaks sellele kehtib kahest või enamast materjalist koosnevate „pealsete” (märkus 4 a ning 64. grupi lisamärkus 1) puhul järgmine:

a)

„Pealne” on jalatsi osa, mis katab labajalga külgedelt ja pealt ning võib katta ka säärt. Pealne ulatub tallani ja on selle külge kinnitatud. See võib ulatuda ka talla sisse.

Pealsematerjalid on need materjalid, mille pealispind on osaliselt või täielikult jalatsi välispinnal näha. Järelikult ei ole vooder pealse osa. Pealsematerjalid peavad olema üksteisega ühendatud.

Pärast manuste ja tugevdavate detailide eemaldamist arvutatakse pealsematerjalide üldpindala. Arvesse ei võeta pindala, mis jääb materjalide ühenduskohtade kattuvate osade alla.

Näiteks: A on nahk, B on tekstiilmaterjal ja C on tekstiilmaterjali B osa, mis jääb seda katva nahkmaterjali A alla. Arvutades pealsematerjali üldpindala, ei arvestata tekstiilmaterjali pindala C.

Kinnitusi, nt nöörid, takjakinnitus jne, arvesse ei võeta (vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt D, viimane lõik).

| b) | „Vooder” võib olla mis tahes materjalist. See võib koosneda ühest või mitmest materjalist. Vooder puutub kokku jalaga ja täidab polstri, kaitse või üksnes kaunistavat otstarvet. Vooder ei ole jalatsi välispinnal näha, v.a võimalik polster näiteks ülemise ääre ümber. |
| --- | --- |

b)

„Vooder” võib olla mis tahes materjalist. See võib koosneda ühest või mitmest materjalist. Vooder puutub kokku jalaga ja täidab polstri, kaitse või üksnes kaunistavat otstarvet. Vooder ei ole jalatsi välispinnal näha, v.a võimalik polster näiteks ülemise ääre ümber.

| c) | „Manused” ja „tugevdavad detailid” on määratletud 64. grupi märkuses 4 a ja lisamärkuses 1 ning HS selgitavate märkuste üldosa punkti D viimases lõigus.
  Manustel on kaunistuslik ja tugevdavatel detailidel kaitsev või tugevdav otstarve. Need on kinnitatud pealse välispinna, mitte üksnes voodri külge. Need võivad ulatuda ka talla sisse. Kuna tugevdavad detailid on kinnitatud pealse külge sellele lisatugevuse andmiseks, siis ei tohi nende eemaldamisel paljastuda nende alt voodrit (isegi mitte väikest tükki) ega polstrit. Kui nii on, loetakse neid pealsematerjalideks. Materjali ei loeta manuseks ega tugevdavaks detailiks, vaid pealse osaks, kui pealse all olevate materjalide kokkuühendamise viis ei ole püsiv (õmblus on näiteks püsiv kokkuühendamise viis).
  Märkuse 4 a tähenduses võivad „jms” olla ka näiteks logod ja ninatsid. |
| --- | --- |

c)

„Manused” ja „tugevdavad detailid” on määratletud 64. grupi märkuses 4 a ja lisamärkuses 1 ning HS selgitavate märkuste üldosa punkti D viimases lõigus.

Manustel on kaunistuslik ja tugevdavatel detailidel kaitsev või tugevdav otstarve. Need on kinnitatud pealse välispinna, mitte üksnes voodri külge. Need võivad ulatuda ka talla sisse. Kuna tugevdavad detailid on kinnitatud pealse külge sellele lisatugevuse andmiseks, siis ei tohi nende eemaldamisel paljastuda nende alt voodrit (isegi mitte väikest tükki) ega polstrit. Kui nii on, loetakse neid pealsematerjalideks. Materjali ei loeta manuseks ega tugevdavaks detailiks, vaid pealse osaks, kui pealse all olevate materjalide kokkuühendamise viis ei ole püsiv (õmblus on näiteks püsiv kokkuühendamise viis).

Märkuse 4 a tähenduses võivad „jms” olla ka näiteks logod ja ninatsid.

Pealsematerjali kindlakstegemisel ei võeta arvesse pealse osaliselt või täielikult kaetud keelt.

Vaata skeemi allpool, kus katkendlik joon tähistab keelt.

Joonised ja allasetsev tekst on näide sellest, kuidas pealsematerjali määrata:

Jalats ülaltoodud joonisel koosneb nahast ja tekstiilist. Et määrata pealsematerjal 64. grupi mõistes ning jätta välja „manused” ja „tugevdavad detailid”, arvestatakse järgmist:

| 1. ja 2. | Nahast ninatsi 1 ja pöövi 2 eemaldamisel tuleb nähtavale tekstiilmaterjal selle all (mis ei ole vooder). Kuna nahkdetailidel 1 ja 2 on kaitsev otstarve, loetakse neid tugevdavateks detailideks. Kuna tekstiilmaterjal nahkdetailide 1 ja 2 all on osaliselt välispinnal näha, tuleb tekstiilmaterjal arvata pealse osaks. |
| --- | --- |

1. ja 2.

Nahast ninatsi 1 ja pöövi 2 eemaldamisel tuleb nähtavale tekstiilmaterjal selle all (mis ei ole vooder). Kuna nahkdetailidel 1 ja 2 on kaitsev otstarve, loetakse neid tugevdavateks detailideks. Kuna tekstiilmaterjal nahkdetailide 1 ja 2 all on osaliselt välispinnal näha, tuleb tekstiilmaterjal arvata pealse osaks.

| 3. | Nahkdetaili 3 eemaldamisel tuleb nähtavale tekstiilosa (joonisel märgitud A-ga) ja vooder detaili 3 all. Kuna tekstiilmaterjal ei kata kogu detaili 3 ja voodrit ei loeta pealseks ning tugevdavate detailide all ei tohi olla voodrit, tuleb nahkdetaili lugeda pealse osaks. |
| --- | --- |

3.

Nahkdetaili 3 eemaldamisel tuleb nähtavale tekstiilosa (joonisel märgitud A-ga) ja vooder detaili 3 all. Kuna tekstiilmaterjal ei kata kogu detaili 3 ja voodrit ei loeta pealseks ning tugevdavate detailide all ei tohi olla voodrit, tuleb nahkdetaili lugeda pealse osaks.

| 4. | Nahkdetail 4 on õmmeldud tekstiildetaili peale ja katab osaliselt ka nahkdetaili 3. Kuna detaili 4 all on osaliselt näha tekstiilmaterjal ja üleulatuva osa A all on osaliselt näha nahkdetail 3 ning kuna nahkdetail 4 annab pealse küljeosale lisatugevduse, tuleb detail 4 lugeda tugevdavaks detailiks. Seega tuleb nahkdetail 3 ja tekstiilmaterjal detaili 4 all, v.a tekstiilmaterjali osa detaili 3 all, arvata pealse osadeks. |
| --- | --- |

4.

Nahkdetail 4 on õmmeldud tekstiildetaili peale ja katab osaliselt ka nahkdetaili 3. Kuna detaili 4 all on osaliselt näha tekstiilmaterjal ja üleulatuva osa A all on osaliselt näha nahkdetail 3 ning kuna nahkdetail 4 annab pealse küljeosale lisatugevduse, tuleb detail 4 lugeda tugevdavaks detailiks. Seega tuleb nahkdetail 3 ja tekstiilmaterjal detaili 4 all, v.a tekstiilmaterjali osa detaili 3 all, arvata pealse osadeks.

| 5. | Nahkdetaili 5 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 5 tugevdab kanna ülaosa ja tekstiilmaterjal on selle alt osaliselt näha, loetakse nahka tugevdavaks detailiks. |
| --- | --- |

5.

Nahkdetaili 5 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 5 tugevdab kanna ülaosa ja tekstiilmaterjal on selle alt osaliselt näha, loetakse nahka tugevdavaks detailiks.

| 6. | Nahkse kannakapi 6 eemaldamisel on näha selle all olev vooder ja osaliselt ka tekstiilmaterjal. Kuna tekstiilmaterjal ei kata kogu nahaalust osa, siis ei ole nahkne kannakapp 6 pealsematerjali tugevdus ja seega loetakse kapp pealse osaks (ning mitte tugevdavaks detailiks). |
| --- | --- |

6.

Nahkse kannakapi 6 eemaldamisel on näha selle all olev vooder ja osaliselt ka tekstiilmaterjal. Kuna tekstiilmaterjal ei kata kogu nahaalust osa, siis ei ole nahkne kannakapp 6 pealsematerjali tugevdus ja seega loetakse kapp pealse osaks (ning mitte tugevdavaks detailiks).

| 7. | Nahkdetaili 7 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 7 annab pealse külgmisele osale lisatugevduse, loetakse nahka tugevdavaks detailiks. |
| --- | --- |

7.

Nahkdetaili 7 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 7 annab pealse külgmisele osale lisatugevduse, loetakse nahka tugevdavaks detailiks.

| 8. | Nahast logo 8 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Seega logo, olles 64. grupi märkuse 4 a tähenduses „jms”, ei ole pealse osa.
  Pärast naha ja tekstiilmaterjali protsendilise osakaalu leidmist detailides, mis on määratletud pealse osadena, ilmneb, et ülekaalus on tekstiil (tekstiilmaterjali on 70 %). Seega klassifitseeritakse kõnealune jalats kui tekstiilpealsega jalats. |
| --- | --- |

8.

Nahast logo 8 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev tekstiilmaterjal. Seega logo, olles 64. grupi märkuse 4 a tähenduses „jms”, ei ole pealse osa.

Pärast naha ja tekstiilmaterjali protsendilise osakaalu leidmist detailides, mis on määratletud pealse osadena, ilmneb, et ülekaalus on tekstiil (tekstiilmaterjali on 70 %). Seega klassifitseeritakse kõnealune jalats kui tekstiilpealsega jalats.

| 2. | Termin „kummi” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes määratletud grupi 40 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a) laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks. |
| --- | --- |

2.

Termin „kummi” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes määratletud grupi 40 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a) laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks.

| 3. | Termin „plast” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes määratletud grupi 39 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a) laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks. |
| --- | --- |

3.

Termin „plast” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes määratletud grupi 39 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a) laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks.

| 4. | Termin „nahk” on määratletud 64. grupi märkuses 3 b. |
| --- | --- |

4.

Termin „nahk” on määratletud 64. grupi märkuses 3 b.

| 5. | Termin „tekstiilmaterjalid” on määratletud selle grupi HS selgitavate märkuste üldsätete punktides E ja F. Seega gruppides 50–60 määratletud kiud (nt tekstiilflokk), lõng, riie, viltmaterjalid, lausriie, nöörid, paelad, köied, trossid jne on 64. grupi tähenduses „tekstiilmaterjalid”. Grupi 59 riide kohta kehtivad 59. grupi märkused eelkõige 64. grupi märkuse 3 a sätetele vastavalt. |
| --- | --- |

5.

Termin „tekstiilmaterjalid” on määratletud selle grupi HS selgitavate märkuste üldsätete punktides E ja F. Seega gruppides 50–60 määratletud kiud (nt tekstiilflokk), lõng, riie, viltmaterjalid, lausriie, nöörid, paelad, köied, trossid jne on 64. grupi tähenduses „tekstiilmaterjalid”. Grupi 59 riide kohta kehtivad 59. grupi märkused eelkõige 64. grupi märkuse 3 a sätetele vastavalt.

| 6402 | Muud jalatsid kummist või plastist välistaldade ja pealsetega

  Käesolevasse rubriiki kuuluvad sportimiseks mõeldud „erikonstruktsiooniga jalatsid” ühe- või mitmekihilise vormitud tallaga, mitte survevalu meetodil, mis on valmistatud eriti püst- või külgsuunaliste löökide mõju vähendamiseks kavandatud sünteetilistest materjalidest ja varustatud tehniliste täiendustega, nagu gaasi või vedelikuga täidetud hermeetilised padjad, lööke leevendavad või neutraliseerivad mehaanilised komponendid või erimaterjalid nagu madaltihedad polümeerid.
  „Tehniliste täienduste” loetelu selgitab ja kirjeldab eelpool nimetatud „sünteetilisi materjale” ning seda ei tule mõista „sünteetiliste materjalide” kumulatiivse loeteluna.
  „Sportimiseks kavandatud jalatsitena” tähistatakse tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingi jms jalatseid, välja arvatud üksnes või peamiselt, näiteks, kärestikusõidul, kõndimiseks, mägimatkamiseks, matkamiseks ja mägironimiseks mõeldud jalatsid.
  Suuruse poolest lastele ja noortele mõeldud jalatsid võivad samuti olla „sportimiseks kavandatud jalatsid”.
  Selles kontekstis kohaldatakse järgmisi määratlusi:






  a) | „ühe- või mitmekihilised vormitud tallad”: eelvalmistatud tallad, mis on valmistatud jalatsitest eraldi valumeetodil (nt survevalu või tsentrifugaalvalu), vormimise (survevormimine) või kokkusulatamise teel; tallad kinnitatakse pealsete külge tavaliselt liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil, välja arvatud survevalu;






  — | „ühekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest ja välistallast, |
| --- | --- | --- | --- |

6402

Muud jalatsid kummist või plastist välistaldade ja pealsetega

Käesolevasse rubriiki kuuluvad sportimiseks mõeldud „erikonstruktsiooniga jalatsid” ühe- või mitmekihilise vormitud tallaga, mitte survevalu meetodil, mis on valmistatud eriti püst- või külgsuunaliste löökide mõju vähendamiseks kavandatud sünteetilistest materjalidest ja varustatud tehniliste täiendustega, nagu gaasi või vedelikuga täidetud hermeetilised padjad, lööke leevendavad või neutraliseerivad mehaanilised komponendid või erimaterjalid nagu madaltihedad polümeerid.

„Tehniliste täienduste” loetelu selgitab ja kirjeldab eelpool nimetatud „sünteetilisi materjale” ning seda ei tule mõista „sünteetiliste materjalide” kumulatiivse loeteluna.

„Sportimiseks kavandatud jalatsitena” tähistatakse tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingi jms jalatseid, välja arvatud üksnes või peamiselt, näiteks, kärestikusõidul, kõndimiseks, mägimatkamiseks, matkamiseks ja mägironimiseks mõeldud jalatsid.

Suuruse poolest lastele ja noortele mõeldud jalatsid võivad samuti olla „sportimiseks kavandatud jalatsid”.

Selles kontekstis kohaldatakse järgmisi määratlusi:

a)

„ühe- või mitmekihilised vormitud tallad”: eelvalmistatud tallad, mis on valmistatud jalatsitest eraldi valumeetodil (nt survevalu või tsentrifugaalvalu), vormimise (survevormimine) või kokkusulatamise teel; tallad kinnitatakse pealsete külge tavaliselt liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil, välja arvatud survevalu;

—

„ühekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest ja välistallast,

| — | „mitmekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest, (jalatsi täis- või osapikkuses) vahetallast ja välistallast, |
| --- | --- |

—

„mitmekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest, (jalatsi täis- või osapikkuses) vahetallast ja välistallast,

| — | „vormitud” käib talla selle osa kohta, mille kuju määrab valuvorm, |
| --- | --- |

—

„vormitud” käib talla selle osa kohta, mille kuju määrab valuvorm,

| — | „mitte survevalust” käib jalatsite kohta, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on valmistatud pealsest eraldi, seejärel kinnitatud pealse külge näiteks liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil; taolised jalatsid erinevad nendest, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on pealse külge kinnitatud sünteetiliste materjalide pritsimise abil valuvormi, mille üks osa on pealne. |
| --- | --- |

—

„mitte survevalust” käib jalatsite kohta, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on valmistatud pealsest eraldi, seejärel kinnitatud pealse külge näiteks liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil; taolised jalatsid erinevad nendest, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on pealse külge kinnitatud sünteetiliste materjalide pritsimise abil valuvormi, mille üks osa on pealne.

Erandina eelpool mainitust, väljend „mitte survevalust” hõlmab ka jalatsid, mille valmistamistehnoloogias kasutatakse mõningaid survevalu meetodeid teisiti;

| b) | „mehaanilised komponendid” käib jalatsi muude osade, mis ei ole kinnitusvahendid, kohta, mis tagavad jalale kingas stabiilsuse; |
| --- | --- |

b)

„mehaanilised komponendid” käib jalatsi muude osade, mis ei ole kinnitusvahendid, kohta, mis tagavad jalale kingas stabiilsuse;

| c) | „madaltihedad polümeerid” tähendab materjale tihedusega alla 0,6 g/cm3. |
| --- | --- |

c)

„madaltihedad polümeerid” tähendab materjale tihedusega alla 0,6 g/cm3.

6402 12 10 kuni 6402 19 00

Spordijalatsid

Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1.

6402 12 10 ja 6402 12 90

Mäe-, murdmaasuusa- ja lumelauasaapad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad suusaspordisaapad kõikide suusaspordiliikide jaoks.

6402 19 00

Muud

Selle grupi alamrubriigi märkus 1 a hõlmab üksnes spetsiaalseks sportlikuks tegevuseks kavandatud jalatsid, mille äravõetavad või püsidetailid, nagu loetletud alamrubriigi märkuses, teevad raskeks nende jalatsite kandmise muul otstarbel, eelkõige kõndimise asfaltteedel, nende detailide kõrguse, paindumatuse või libeduse tõttu.

6402 20 00

Jalatsid rihmadest või ribadest pealsetega, mis on kinnitatud talla külge tihvtkinnitusega

Selle alamrubriigi kohaldamisel ei ole vajalik, et tihvtkinnitus pinnasega kontaktis oleval välistallal näha oleks; tihvtid võivad olla kinnitatud ka sise- ja/või vahetalla külge. Kõrgendatud küljetükke ei loeta talla osaks.

6402 99 31 ja 6402 99 39

Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on lõigatud vähemalt üks ava

Väljendiga „pööv” tähistatakse pöia eesmist osa katvat pealse osa.

6402 99 31

Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm

Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel ei ole oluline, kas konts on tallast eristatav või talla eristamatu osa (nt kiiltald, platvormtald).

Allpool esitatud skeemilt on näha, kuidas mõõta:

A = punkt, kust pealne algab

B = > 3 cm.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

| | |
| --- | --- |

Image

Image

6403

Kummist, plastist, nahast või plastnahast välistaldade ja nahast pealsetega jalatsid

Terminiga „nahk” tähistatakse üksnes rubriigi 4107 ja rubriikide 4112–4114 nahku (vaata selle grupi märkust 3 b). Seetõttu ei kuulu sellesse rubriiki näiteks karus- või plastnahast pealsetega jalatsid, vaid need klassifitseeritakse rubriiki 6405.

Eri tehnoloogia järgi valmistatud jalatsite puhul kohaldada rubriigi 6402 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6403 12 00 ja 6403 19 00

Spordijalatsid

Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.

6403 12 00

Mäe-, murdmaasuusa- ja lumelauasaapad

Vaata alamrubriikide 6402 12 10 ja 6402 12 90 selgitavad märkused.

6403 19 00

Muud

Vaata alamrubriigi 6402 19 00 selgitavat märkust.

6403 59 11 kuni 6403 59 39

Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on lõigatud vähemalt üks ava

Vaata alamrubriikide 6402 99 31 ja 6402 99 39 selgitavad märkused.

6403 59 11

Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm

Kohaldada alamrubriigi 6402 99 31 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6403 99 11 kuni 6403 99 38

Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on lõigatud vähemalt üks ava

Vaata alamrubriikide 6402 99 31 ja 6402 99 39 selgitavad märkused.

6403 99 11

Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm

Kohaldada alamrubriigi 6402 99 31 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6404

Kummist, plastist, nahast või plastnahast välistaldadega ja tekstiilpealsetega jalatsid

Käesolevasse rubriiki kuuluvad sportimiseks kavandatud „eri tehnoloogia järgi valmistatud jalatsid” ühe- või mitmekihilise vormitud tallaga, mitte survevalust, mis on valmistatud eriti püst- või külgsuunaliste löökide mõju vähendamiseks kavandatud sünteetilistest materjalidest ja varustatud tehniliste täiendustega, nagu gaasi või vedelikuga täidetud hermeetilised padjad, lööke leevendavad või neutraliseerivad mehaanilised komponendid või erimaterjalid nagu madaltihedad polümeerid.

„Tehniliste täienduste” loetelu selgitab ja kirjeldab eelpool nimetatud „sünteetilisi materjale” ning seda ei tule mõista „sünteetiliste materjalide” kumulatiivse loeteluna.

„Sportimiseks kavandatud jalatsitena” tähistatakse selle grupi alamrubriikide märkuses 1 nimetatud jalatseid ning tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingi jms jalatseid, välja arvatud üksnes või peamiselt, näiteks, kärestikusõidul, kõndimiseks, mägimatkamiseks, matkamiseks ja mägironimiseks mõeldud jalatsid.

Suuruse poolest lastele ja noortele mõeldud jalatsid võivad samuti olla „sportimiseks kavandatud jalatsid”.

Selles kontekstis kohaldatakse järgmisi määratlusi:

| a) | „ühe- või mitmekihilised vormitud tallad”: eelvalmistatud tallad, mis on valmistatud jalatsitest eraldi valumeetodil (nt survevalu või tsentrifugaalvalu), vormimise (survevormimine) või kokkusulatamise teel; tallad kinnitatakse pealsete külge tavaliselt liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil, välja arvatud survevalu;






  — | „ühekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest ja välistallast, |
| --- | --- | --- |

a)

„ühe- või mitmekihilised vormitud tallad”: eelvalmistatud tallad, mis on valmistatud jalatsitest eraldi valumeetodil (nt survevalu või tsentrifugaalvalu), vormimise (survevormimine) või kokkusulatamise teel; tallad kinnitatakse pealsete külge tavaliselt liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil, välja arvatud survevalu;

—

„ühekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest ja välistallast,

| — | „mitmekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest, (jalatsi täis- või osapikkuses) vahetallast ja välistallast, |
| --- | --- |

—

„mitmekihiline vormitud tald” käib jalatsite kohta, mis koosnevad pealsest, (jalatsi täis- või osapikkuses) vahetallast ja välistallast,

| — | „vormitud” käib talla selle osa kohta, mille kuju määrab valuvorm, |
| --- | --- |

—

„vormitud” käib talla selle osa kohta, mille kuju määrab valuvorm,

| — | „mitte survevalust” käib jalatsite kohta, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on valmistatud pealsest eraldi, seejärel kinnitatud pealse külge näiteks liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil; taolised jalatsid erinevad nendest, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on pealse külge kinnitatud sünteetiliste materjalide pritsimise abil valuvormi, mille üks osa on pealne. |
| --- | --- |

—

„mitte survevalust” käib jalatsite kohta, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on valmistatud pealsest eraldi, seejärel kinnitatud pealse külge näiteks liimimise või õmblemise või mõlema meetodi abil; taolised jalatsid erinevad nendest, mille vahe- või ainus tald (olenevalt juhtumist) on pealse külge kinnitatud sünteetiliste materjalide pritsimise abil valuvormi, mille üks osa on pealne.

Erandina eelpool mainitust, hõlmab väljend „mitte survevalust” ka jalatsid, mille valmistamistehnoloogias kasutatakse mõningaid survevalu meetodeid teisiti;

| b) | „mehaanilised komponendid” käib jalatsi muude osade kohta, mis ei ole kinnitusvahendid, kuid mis tagavad jalale kingas stabiilsuse; |
| --- | --- |

b)

„mehaanilised komponendid” käib jalatsi muude osade kohta, mis ei ole kinnitusvahendid, kuid mis tagavad jalale kingas stabiilsuse;

| c) | „madaltihedad polümeerid” tähendab materjale tihedusega alla 0,6 g/cm3. |
| --- | --- |

c)

„madaltihedad polümeerid” tähendab materjale tihedusega alla 0,6 g/cm3.

6404 11 00

Spordijalatsid; tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingad jms jalatseid

Selle alamrubriigis tähistab termin „spordijalatsid” kõiki jalatseid, mis vastavad käesoleva grupi alamrubriigi märkuses 1 sätestatud tingimustele.

Selle grupi alamrubriigi märkus 1 a hõlmab üksnes spetsiaalseks sportlikuks tegevuseks kavandatud jalatsid, mille äravõetavad või püsidetailid, nagu loetletud alamrubriigi märkuses, teevad raskeks nende jalatsite kandmise muul otstarbel, eelkõige kõndimise asfaltteedel, nende detailide kõrguse, paindumatuse või libeduse tõttu.

Selle alamrubriigi „jalatsid, mis sarnanevad tennise-, korvpalli-, võimlemis- ja treeningkingadele” hõlmavad jalatseid, mille kujust, lõikest ja välisilmest on näha, et need on kavandatud sportimiseks, näiteks purjetamiseks, seinatennise, lauatennise ja võrkpalli mängimiseks.

Kõigil neil jalatsitel on mittelibisev välistald ja kinnitusvahend, mis tagab jalale kingas stabiilsuse (nt nöörid, takjakinnised).

Väiksemad koostisosad, näiteks dekoratiivsed ribad või tepingud, nimesildid (ka pealeõmmeldud), tikandid, trükitud või värvilised paelad ei muuda nende jalatsite klassifitseerimist käesolevasse alamrubriiki.

6406

Jalatsite osad (k.a pealsed, ka muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted, nende osad

Enamus käesolevasse rubriiki kuuluvaid jalatsiosi on nimetatud HS selgitavates märkustes, rubriik 6406. Sellesse rubriiki kuuluvad sandaalide („ravisandaalide” jms) puutallad ilma pealsete, rihmade, nööride või paelteta.

Vaata selle grupi märkuse 2 loetelu toodete kohta, mida ei loeta selle rubriigi tähenduses jalatsiosadeks.

Jalatsiosad võivad olla mis tahes materjalist, välja arvatud asbest. Jalatsiosad võivad sisaldada ka metalli.

6406 99 30

Sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud valmispealsed, kuid ilma välistallata

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis ei ole veel jalatsid ning mis koosnevad pealsest ja ühest või mitmest tallaosast (eriti sisetallast), kuid millel puudub veel välistald.

GRUPP 65

PEAKATTED JA NENDE OSAD

| 6504 00 00 | Kübarad jm peakatted, punutud või valmistatud mis tahes materjalist ribade ühendamise teel, voodri või kaunistustega või ilma

  Termin „kübarad ja muud peakatted, voodri ja kaunistustega” tähistab neid kübaraid ja muid peakatteid, mis on kas üleni või osaliselt voodriga, ka siis kui vooder või kaunistused on peakatetega samast materjalist.
  Kaunistuseks loetakse näiteks järgmisi detaile: vooder, higipaelad (nahast või mis tahes muust materjalist), äärepaelad, kübarapaelad, punutud paelad, pandlad, nööbid, cabochonid (ehiskivid, kübaranõelad), märgid, suled, kaunistustepingud, kunstlilled, pits, kootud riidest või lindist lehvid jne. |
| --- | --- |
| 6505 | Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud või valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), voodri või kaunistustega või ilma; juuksevõrgud mis tahes materjalist, voodri või kaunistustega või ilma

  Turbanite klassifitseerimise kohta vaata alamrubriigi 6307 90 99 selgitavad märkused. |
| 6505 90 05 | karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmistatud rubriigi 6501 kübaratoorikutest, kübaraviltidest või lamedatest viltketastest

  „Karusvilt” tähistab küüliku, jänese, ondatra, nutria, kopra, saarma vms lühikesekarvalise karuslooma karvast valmistatud vilti.
  Villa- ja karusvildi segu võidakse valmistada villa ja loomakarva segust, kus vill ja karv võivad olla mis tahes vahekorras, või neid kahte toodet mingil muul viisil ühendades (nt karvakihiga kaetud villavilt).
  Karusvilt ning villa- ja karusvildi segu võib sisaldada ka muud kiudu (nt sünteeskiudu või regenereeritud tekstiilkiudu). |
| 6505 90 10 kuni 6505 90 80 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad villavildist tooted, ka need, millele on lisatud muud kiudu (nt süntees- või regenereeritud tekstiilkiudu). Villa- ja karusvildi segust valmistatud tooted klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 6505 90 05.
  „Villavilt” tähendab vilti, mis on valmistatud villast või loomakarvast, millel on villaga teatav sarnasus (nt vikunja-, kaameli-, vasika-, lehmakarv jne). |
| 6506 | Muud peakatted, voodri või kaunistustega või ilma |
| 6506 99 10 | Karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmistatud rubriigi 6501 kübaratoorikutest, kübaraviltidest või lamedatest viltketastest

  Kohaldada alamrubriigi 6505 90 05 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 6506 99 90 | Muud

  Vaata alamrubriikide 6505 90 10 kuni 6505 90 80 selgitavad märkused. |
| 6507 00 00 | Kübarate higipaelad, voodrid, kübarakatted, kübaraalused, kübarasõrestikud, mütsinokad ning peakatete lõuapaelad

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu sportlaste silmkoelised higipaelad (alamrubriigid 6117 80 10 ja 6117 80 80). |

6504 00 00

Kübarad jm peakatted, punutud või valmistatud mis tahes materjalist ribade ühendamise teel, voodri või kaunistustega või ilma

Termin „kübarad ja muud peakatted, voodri ja kaunistustega” tähistab neid kübaraid ja muid peakatteid, mis on kas üleni või osaliselt voodriga, ka siis kui vooder või kaunistused on peakatetega samast materjalist.

Kaunistuseks loetakse näiteks järgmisi detaile: vooder, higipaelad (nahast või mis tahes muust materjalist), äärepaelad, kübarapaelad, punutud paelad, pandlad, nööbid, cabochonid (ehiskivid, kübaranõelad), märgid, suled, kaunistustepingud, kunstlilled, pits, kootud riidest või lindist lehvid jne.

6505

Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud või valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), voodri või kaunistustega või ilma; juuksevõrgud mis tahes materjalist, voodri või kaunistustega või ilma

Turbanite klassifitseerimise kohta vaata alamrubriigi 6307 90 99 selgitavad märkused.

6505 90 05

karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmistatud rubriigi 6501 kübaratoorikutest, kübaraviltidest või lamedatest viltketastest

„Karusvilt” tähistab küüliku, jänese, ondatra, nutria, kopra, saarma vms lühikesekarvalise karuslooma karvast valmistatud vilti.

Villa- ja karusvildi segu võidakse valmistada villa ja loomakarva segust, kus vill ja karv võivad olla mis tahes vahekorras, või neid kahte toodet mingil muul viisil ühendades (nt karvakihiga kaetud villavilt).

Karusvilt ning villa- ja karusvildi segu võib sisaldada ka muud kiudu (nt sünteeskiudu või regenereeritud tekstiilkiudu).

6505 90 10 kuni 6505 90 80

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad villavildist tooted, ka need, millele on lisatud muud kiudu (nt süntees- või regenereeritud tekstiilkiudu). Villa- ja karusvildi segust valmistatud tooted klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 6505 90 05.

„Villavilt” tähendab vilti, mis on valmistatud villast või loomakarvast, millel on villaga teatav sarnasus (nt vikunja-, kaameli-, vasika-, lehmakarv jne).

6506

Muud peakatted, voodri või kaunistustega või ilma

6506 99 10

Karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmistatud rubriigi 6501 kübaratoorikutest, kübaraviltidest või lamedatest viltketastest

Kohaldada alamrubriigi 6505 90 05 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6506 99 90

Muud

Vaata alamrubriikide 6505 90 10 kuni 6505 90 80 selgitavad märkused.

6507 00 00

Kübarate higipaelad, voodrid, kübarakatted, kübaraalused, kübarasõrestikud, mütsinokad ning peakatete lõuapaelad

Sellesse alamrubriiki ei kuulu sportlaste silmkoelised higipaelad (alamrubriigid 6117 80 10 ja 6117 80 80).

GRUPP 66

VIHMA- JA PÄEVAVARJUD, JALUTUSKEPID, ISTMEGA JALUTUSKEPID, PIITSAD, RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD

| Märkus 1 c | Mänguasjadena kavandatud vihma- ja päevavarjud erinevad tavaliselt käesoleva grupi vihma- ja päevavarjudest valmistusmaterjali, suuruse ja tavaliselt rohmakama töökvaliteedi poolest ning selle asjaolu poolest, et need ei kaitse tõhusalt vihma ega päikese eest (vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 9503, punkt D, viimane lõik). Ilma, et see piiraks nende kriteeriumide kohaldamist, ületavad mänguasjadena kavandatud vihma- ja päevavarjude varred harva 25 cm. |
| --- | --- |

Märkus 1 c

Mänguasjadena kavandatud vihma- ja päevavarjud erinevad tavaliselt käesoleva grupi vihma- ja päevavarjudest valmistusmaterjali, suuruse ja tavaliselt rohmakama töökvaliteedi poolest ning selle asjaolu poolest, et need ei kaitse tõhusalt vihma ega päikese eest (vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 9503, punkt D, viimane lõik). Ilma, et see piiraks nende kriteeriumide kohaldamist, ületavad mänguasjadena kavandatud vihma- ja päevavarjude varred harva 25 cm.

| 6601 | Vihmavarjud ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihmavarjud, aiavarjud jms)

  Käesoleva rubriigi toodete ja mänguasjadena kavandatud toodete eristamise kohta vaata selle grupi selgitavad märkused, märkus 1 c.
  Käesolevasse rubriiki kuuluvad ka:






  1. | väikesemõõtmelised päeva- ja vihmavarjud, mis on tegelikult ette nähtud laste kaitsmiseks päikese või vihma eest; |
| --- | --- | --- |

6601

Vihmavarjud ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihmavarjud, aiavarjud jms)

Käesoleva rubriigi toodete ja mänguasjadena kavandatud toodete eristamise kohta vaata selle grupi selgitavad märkused, märkus 1 c.

Käesolevasse rubriiki kuuluvad ka:

1.

väikesemõõtmelised päeva- ja vihmavarjud, mis on tegelikult ette nähtud laste kaitsmiseks päikese või vihma eest;

| 2. | lastevankritele kinnitatavad väikesed päevavarjud kaitseks päikese eest. |
| --- | --- |

2.

lastevankritele kinnitatavad väikesed päevavarjud kaitseks päikese eest.

Päeva- ja vihmavarjud, mida nende valmistusmaterjalide tõttu kasutatakse üksnes karnevalikaupadena, ei kuulu sellesse rubriiki ja need klassifitseeritakse rubriiki 9505.

6601 10 00

Aiavarjud jms

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6601 10.

6603

Rubriikides 6601 ja 6602 nimetatud toodete osad, kaunistused ja manused

6603 20 00

Vihmavarjukarkassid (ka varrele monteeritult)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | Vartele monteeritud karkassid, s.o vihma, päevavarjude jne sõrestik, kas ühendusdetailide või kaunistuste (või manustega) või ilma; |
| --- | --- |

1.

Vartele monteeritud karkassid, s.o vihma, päevavarjude jne sõrestik, kas ühendusdetailide või kaunistuste (või manustega) või ilma;

| 2. | kokkumonteeritud karkassid ilma varteta, kas ühendusdetailide või kaunistuste (või manustega) või ilma, s.o ribide ja pingutajate komplektne süsteem, mis libiseb piki vart ja võimaldab vihma-, päevavarju jne avada ja kokku panna, toimides sama ajal pealisriide pinguletõmbajana ja toena. |
| --- | --- |

2.

kokkumonteeritud karkassid ilma varteta, kas ühendusdetailide või kaunistuste (või manustega) või ilma, s.o ribide ja pingutajate komplektne süsteem, mis libiseb piki vart ja võimaldab vihma-, päevavarju jne avada ja kokku panna, toimides sama ajal pealisriide pinguletõmbajana ja toena.

Lihtsad ribide ja pingutajate karkassid, mis ei moodusta ribide ja pingutajate komplektset süsteemi, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ja need klassifitseeritakse rubriiki 6603 90 90.

6603 90 10

Käepidemed ja nupud

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad vihma- või päevavarjude varte, jalutuskeppide, istepingiga jalutuskeppide, piitsade, ratsapiitsade jms toodete käeshoitavatesse otstesse kinnitatavad käepidemed (sh käepidemena äratuntavad toorikud) ja nupud.

6603 90 90

Muud

Peale alamrubriigi 6603 20 00 selgitavate märkuste viimases lõigus nimetatud karkasside kuuluvad sellesse alamrubriiki kokkumonteerimata ribid ja pingutajad, samuti HS selgitavate märkuste rubriigi 6603 teise lõigu punktides 3–5 nimetatud tooted.

GRUPP 67

TÖÖDELDUD SULED JA UDUSULED NING TOOTED NENDEST; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST

| 6702 | Tehislilled, -lehed ja -puuviljad ning nende osad; tehislilledest, -lehtedest või -puuviljadest tooted

  Vaata selle grupi märkus 3. Selle grupi märkuse 3 mõistes väljend „vms meetodil” tähendab ka omavahel ühendamist, mis toimub materjali kuumutamisega selliselt, et see muutub iseliimuvaks või kasutades libisevaid osi, mis jäävad hõõrde mõjul tüve külge. |
| --- | --- |
| 6703 00 00 | Juuksed, kammitud, hõrendatud, pleegitatud vm viisil töödeldud; parukate jms tootmiseks ettevalmistatud vill vm loomakarvad või tekstiilmaterjal

  Sellesse rubriiki ei kuulu üksnes lõigatud, kuid mitte edasi töödeldud juustest loomulikud patsid, ka pestud või rasvatustatud (rubriik 0501 00 00). |

6702

Tehislilled, -lehed ja -puuviljad ning nende osad; tehislilledest, -lehtedest või -puuviljadest tooted

Vaata selle grupi märkus 3. Selle grupi märkuse 3 mõistes väljend „vms meetodil” tähendab ka omavahel ühendamist, mis toimub materjali kuumutamisega selliselt, et see muutub iseliimuvaks või kasutades libisevaid osi, mis jäävad hõõrde mõjul tüve külge.

6703 00 00

Juuksed, kammitud, hõrendatud, pleegitatud vm viisil töödeldud; parukate jms tootmiseks ettevalmistatud vill vm loomakarvad või tekstiilmaterjal

Sellesse rubriiki ei kuulu üksnes lõigatud, kuid mitte edasi töödeldud juustest loomulikud patsid, ka pestud või rasvatustatud (rubriik 0501 00 00).

XIII JAOTIS

KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS MATERJALIST TOOTED; KERAAMIKATOOTED; KLAAS JA KLAASTOOTED

GRUPP 68

KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS MATERJALIST TOOTED

Üldist

See grupp ei hõlma üksnes valmistooteid, vaid ka mõnede rubriikide pooltooteid, mis võivad enne eesmärgipärast kasutust vajada edasist töötlust (nt rubriigi 6812 segud asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil).

| 6802 | Töödeldud kivi (v.a kiltkivi) monumentideks ja ehituse tarbeks, tooted sellest, v.a rubriigi 6801 tooted; mosaiigikuubikud jms looduslikust kivist (sh kiltkivist) tooted, alusele kinnitatud või mitte; looduslikust kivist (sh kiltkivist) kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber

  Termini „töödeldud kivi monumentideks ja ehituse tarbeks” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2. |
| --- | --- |
| 6802 10 00 | Plaadid, kuubikud jms tooted, ka ruudu- või ristkülikukujulised, mille suurima pinnaga tahk mahub ruutu küljepikkusega alla 7 cm; kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber

  Selle alamrubriigi toodete üksikasjade kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6802, seitsmes lõik. |
| 6802 21 00 kuni 6802 29 00 | Muud kivid monumentideks või ehituse tarbeks ja tooted nendest, ainult tahutud või saetud, sileda või tasase pinnaga

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kivid monumentideks või ehituse tarbeks ja tooted nendest (sh poolvalmis või viimistlemata tooted), mis on ainult tahutud või saetud ja millel on üks või mitu siledat või tasast pinda. Viimaseid võib olla töödeldud meisli, piikvasara või klompimisvasaraga. |
| 6802 91 10 | Poleeritud alabaster, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud

  Kohaldada alamrubriigi 6802 93 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 6802 92 10 | Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud

  Kohaldada alamrubriigi 6802 93 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 6802 93 10 | Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud, netomassiga 10 kg ja rohkem

  Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad peale kivist toodete, mille pind on üleni või osaliselt poleeritud, ka






  1. | kivist tooted, mille pind on üleni või osaliselt hööveldatud, liivaga lihvitud või lihvitud; |

6802

Töödeldud kivi (v.a kiltkivi) monumentideks ja ehituse tarbeks, tooted sellest, v.a rubriigi 6801 tooted; mosaiigikuubikud jms looduslikust kivist (sh kiltkivist) tooted, alusele kinnitatud või mitte; looduslikust kivist (sh kiltkivist) kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber

Termini „töödeldud kivi monumentideks ja ehituse tarbeks” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2.

6802 10 00

Plaadid, kuubikud jms tooted, ka ruudu- või ristkülikukujulised, mille suurima pinnaga tahk mahub ruutu küljepikkusega alla 7 cm; kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber

Selle alamrubriigi toodete üksikasjade kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6802, seitsmes lõik.

6802 21 00 kuni 6802 29 00

Muud kivid monumentideks või ehituse tarbeks ja tooted nendest, ainult tahutud või saetud, sileda või tasase pinnaga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kivid monumentideks või ehituse tarbeks ja tooted nendest (sh poolvalmis või viimistlemata tooted), mis on ainult tahutud või saetud ja millel on üks või mitu siledat või tasast pinda. Viimaseid võib olla töödeldud meisli, piikvasara või klompimisvasaraga.

6802 91 10

Poleeritud alabaster, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud

Kohaldada alamrubriigi 6802 93 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6802 92 10

Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud

Kohaldada alamrubriigi 6802 93 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6802 93 10

Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud, netomassiga 10 kg ja rohkem

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad peale kivist toodete, mille pind on üleni või osaliselt poleeritud, ka

1.

kivist tooted, mille pind on üleni või osaliselt hööveldatud, liivaga lihvitud või lihvitud;

| 2. | kaunistatud kivist tooted. Need on kivist tooted, mis on kaetud motiivide ja dekoratsiooniga, mis on saadud värvimise, lakkimisega või muul viisil pinda töödeldes, nt meisliga mustrite poleeritud pinnale kandmine; |
| --- | --- |

2.

kaunistatud kivist tooted. Need on kivist tooted, mis on kaetud motiivide ja dekoratsiooniga, mis on saadud värvimise, lakkimisega või muul viisil pinda töödeldes, nt meisliga mustrite poleeritud pinnale kandmine;

| 3. | inkrusteeritud kivist tooted, millel on mosaiiki, metallornamente või lihtsaid raidkirju; |
| --- | --- |

3.

inkrusteeritud kivist tooted, millel on mosaiiki, metallornamente või lihtsaid raidkirju;

| 4. | kivist tooted, millesse on profileeritud või rihvatud nt joonornamenti, nagu dekoratiivjooned, plindid, rihvad, ehisservad ja kaminasimsid; |
| --- | --- |

4.

kivist tooted, millesse on profileeritud või rihvatud nt joonornamenti, nagu dekoratiivjooned, plindid, rihvad, ehisservad ja kaminasimsid;

| 5. | treitud kivist tooted, nagu ehisviilud, balustraadid jms. |
| --- | --- |

5.

treitud kivist tooted, nagu ehisviilud, balustraadid jms.

6802 93 90

Muud

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad lõigatud graniittooted, mis on kaetud ehismotiividega kõrg- või madalreljeefis, nagu lehed, vanikud ja kimäärid, mis on teostatud viimistletumalt kui eelmiste alamrubriikide dekoratsioonid.

Raidkujud, kõrg- ja bareljeefid (v.a originaalskulptuurid või -kujud) klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki.

6802 99 10

Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid mitte nikerdatud, netomassiga 10 kg ja rohkem

Vaata alamrubriigi 6802 93 10 selgitavad märkused.

6802 99 90

Muud

Kohaldada alamrubriigi 6802 93 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6803 00

Töödeldud looduslik kiltkivi, tooted looduslikust või aglomeeritud kiltkivist

6803 00 10

Katusekatteks ja seinteks

Selle alamrubriigi tooted võivad olla ristküliku (sh ruudu), hulknurga, ümara või mis tahes muu kujuga. Need on tavaliselt ühtlase paksusega, mitte üle 6 mm.

6804

Veskikivid, käiad, lihvkettad jms kanderaamistikuta tooted, mida kasutatakse lihvimis-, teritus-, poleerimis- või lõikamistöödeks, käsitsi teritamise või lihvimise kivid, nende osad looduslikust kivist, aglomeeritud looduslikest või tehisabrasiividest või keraamilisest materjalist, muust materjalist lisadetailidega või ilma

Käesolevasse alamrubriiki ei kuulu jäätmed ega murd, mis pärinevad käsitsi lihvimise kividest, ihumiskividest, hoonimiskividest, veskikividest, käiadest, lihvketastest jms, mis on valmistatud looduslikest või aglomeeritud tehisabrasiividest (alamrubriik 2530 90 98).

6804 10 00

Veskikivid ja käiad jahvatus-, teritus- ja peenestustöödeks

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6804 10.

6804 21 00 kuni 6804 23 00

Muud veskikivid, käiad, lihvkettad jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6804, esimene lõik, punktid 2 ja 3.

6804 21 00

Aglomeeritud sünteetilisest või looduslikust teemandist

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted sünteetilisest või looduslikust teemandist, mis on mingil meetodil aglomeeritud. Aglomeerimiseks võidakse kasutada mineraalseid, kõvastuvaid aglomeerimisaineid (nt tsement), või elastsemaid sideaineid (nt kautšuk või plast) või keraamilist põletust.

6804 22 12 kuni 6804 22 90

Muudest aglomeeritud abrasiividest või keraamilisest materjalist

Kohaldada alamrubriigi 6804 21 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

6804 22 12 kuni 6804 22 50

Tehisabrasiividest, milles on sideaine

Tehisabrasiivid on, näiteks, korund, ränikarbiid (karborund) ja boorkarbiid.

6804 30 00

Luisud jm kivid käsitsi teritamiseks ja lihvimiseks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6804, esimene lõik, punkt 4.

6806

Räbuvatt, kivivill jms mineraalvatid; paisutatud vermikuliit, kergkruus, vahtšlakk jms paisutatud mineraalmaterjalid; segud ja tooted mineraalsetest soojus- või heliisolatsiooni- või helisummutusmaterjalidest, v.a rubriikide 6811 ja 6812 ning grupi 69 tooted

6806 10 00

Räbuvatt, kivivill jms mineraalvatid (sh omavahel segatuna), lahtiselt, tahvlite või rullidena

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, kolm esimest lõiku.

Väljendiga „jms mineraalvatid” tähistatakse ka mineraalvatti, mis on saadud kivi või räbu segudest HS selgitavate märkuste rubriigi 6806 esimeses lõigus kirjeldatud menetlusel.

6806 20 10

Kergkruus

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, kuues lõik.

6806 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | paisutatud vermikuliit jms paisutatud mineraaltooted peale savi (paisutatud kloriit, perliit ja obsidaan). Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, neljas ja viies lõik.
  paisutatud kloriit ja perliit kuuluvad siia siiski üksnes juhul, kui paisutamisprotsess on lõppenud siis, kui on saadud õõnsad graanulid, s.o enne, kui graanulid lõhkevad nõgusateks liistakuteks (lamellideks). Seda lehtjat (lamellaarset) toodet kasutatakse üldjuhul filtrimassina, mitte aga soojus- või heliisolatsiooniks; seetõttu klassifitseeritakse see alamrubriiki 3802 90 00 (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3802). |
| --- | --- |

1.

paisutatud vermikuliit jms paisutatud mineraaltooted peale savi (paisutatud kloriit, perliit ja obsidaan). Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, neljas ja viies lõik.

paisutatud kloriit ja perliit kuuluvad siia siiski üksnes juhul, kui paisutamisprotsess on lõppenud siis, kui on saadud õõnsad graanulid, s.o enne, kui graanulid lõhkevad nõgusateks liistakuteks (lamellideks). Seda lehtjat (lamellaarset) toodet kasutatakse üldjuhul filtrimassina, mitte aga soojus- või heliisolatsiooniks; seetõttu klassifitseeritakse see alamrubriiki 3802 90 00 (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3802).

| 2. | „Räbu- või kivivaht”, mis plokkide, tahvlite jms kujul on sarnased rubriiki 7016 kuuluva kärgklaasiga. Sellisel juhul saab neid kärgklaasist eristada samade kriteeriumide alusel, mida kasutatakse alamrubriigi 6806 10 00 villa eristamiseks rubriigi 7019 villast; |
| --- | --- |

2.

„Räbu- või kivivaht”, mis plokkide, tahvlite jms kujul on sarnased rubriiki 7016 kuuluva kärgklaasiga. Sellisel juhul saab neid kärgklaasist eristada samade kriteeriumide alusel, mida kasutatakse alamrubriigi 6806 10 00 villa eristamiseks rubriigi 7019 villast;

| 3. | granuleeritud kõrgahjuräbu, mida on vahustamisega märgatavalt paisutatud ja mille näivtihedus kuivana ei ületa 300 kg/m3. |
| --- | --- |

3.

granuleeritud kõrgahjuräbu, mida on vahustamisega märgatavalt paisutatud ja mille näivtihedus kuivana ei ületa 300 kg/m3.

6806 90 00

Muud

Vaata HS selgitavate märkuste rubriigi 6806 teksti tärnide järel.

6807

Tooted asfaldist jms materjalidest (näiteks naftabituumenist, kivisöepigist)

6807 10 10

Katuse- ja pinnakattematerjalid

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad katuse- ja pinnakattematerjalid koosnevad vähemalt kolmest kihist: paberist või papist või muust materjalist, nt klaasvatt, džuutriie, alumiiniumileht, vilt, mittekootud riie, kiht kahe asfaldist või samalaadsest materjalist kihi vahel. Need kattekihid võivad sisaldada või olla kaetud ka muu materjaliga (nt liivaga).

6809

Tooted kipsist ja kipsisegudest

6809 11 00 ja 6809 19 00

Plaadid, lehed, paneelid, tahvlid jms tooted kipsist või kipsisegudest, ilma ornamendita

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad igasugused tasapinnalised tooted, mida kasutatakse peamiselt vaheseinteks ja lagedeks.

Tooteid, mis on lihtsalt perforeeritud või ühelt või mõlemalt poolt õhukese paberist või muust materjalist kihiga kaetud, ei loeta ornamendiga kaetuks. Neil võib olla ka lihtne värvi- või lakikiht. Näiteks mis tahes ehismotiivid madal- või kõrgreljeefis ning pinnakaunistusena või dekoratsioonina massis nõuavad taoliste plaatide, paneelide jne klassifitseerimist alamrubriiki 6809 90 00.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ruudukujulised paneelid, mille välispinnaks on ruudukujuline perforeeritud kipsplaat kahe täisnurkse õõnsusega, mille sisemus on mineraalvatiribasid täis topitud, ja mille tagaküljeks paneeli sisepinnal on alumiiniumilehega pealistatud paber. Neid plaate kasutatakse seinte ja lagede katmiseks soojus- ja heliisolatsioonina.

6810

Tooted tsemendist, betoonist või tehiskivist (armeeritud või armeerimata)

Betoon saadakse tsemendi, täiteainete (liiv, kruus) ja vee segust, mis kivinedes muutub eriti kõvaks materjaliks.

Sardbetoon (raudbetoon) sisaldab ka metallvardaid (sarrusvardaid) või terasvõrksarrust.

Kui kasutatakse kergemaid täiteaineid (nt paisutatud savi, pimsipuru, vermikuliit, granuleeritud šlakk), saadakse kergbetoon.

6810 11 10

Kergbetoonist (pimsipuru, granuleeritud šlaki vms baasil)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ehitusplokid ja -tellised poorsest betoonist, mille tihedus kõvastununa ei ole üle 1,7 kg/dm3. Kergbetoon on hea soojusisolaator, kuid see ei ole nii tugev kui kõrgtihedusega betoon.

6810 91 10 ja 6810 91 90

Ehitusdetailid tsiviil- ja tööstusehitusele

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6810 91.

6812

Töödeldud asbestkiud; segud asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil; tooted neist segudest või asbestist (näiteks niit, riie, rõivad, peakatted, jalatsid, tihendid), tugevdatud või tugevdamata, v.a rubriikides 6811 ja 6813 nimetatud tooted

6812 80 10 ja 6812 80 90

kroküdoliidist

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2524, teine lõik.

6812 80 10

töödeldud kiud; segud asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil

Mõiste „töödeldud kiud” määratlemiseks vaata rubriiki 6812 käsitlevate HSi selgitavate märkuste esimest lõiku. Kroküdoliiti sisaldavate toodete jäätmed klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 2524 10 00.

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad segud on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 6812 teises lõigus.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil valmistatud toodete töötlemisjäätmed tükkide või pulbrina.

6812 80 90

muud

Sellesse rubriiki kuuluvad kroküdoliitkiust, paberimassist ja võimalikust täiteainest valmistatud paber, papp ja vilt juhul, kui nende kroküdoliidisisaldus on vähemalt 35 % massist. Muul juhul klassifitseeritakse need gruppi 48.

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6812.

6812 92 00

Paber, papp ja vilt

Asbestkiust, paberimassist ja võimalikust täiteainest valmistatud paber, papp ja vilt kuuluvad sellesse alamrubriiki juhul, kui nende asbestisisaldus on vähemalt 35 % massist. Muul juhul klassifitseeritakse need 48. gruppi.

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6812.

6812 99 10

Töödeldud asbestkiud; segud asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil

Väljendi „töödeldud asbestkiud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6812, esimene lõik. Asbesttoodete jäätmed klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 2524 90 00.

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad segud on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 6812 teises lõigus.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka asbesti või asbesti ja magneesiumkarbonaadi baasil valmistatud toodete töötlemisjäätmed tükkide või pulbrina.

6814

Töödeldud vilk ja vilgust tooted, sh paagutatud või regenereeritud vilk paberist, papist või muust materjalist alusel või aluseta

6814 10 00

Plaadid, lehed ja lindid paagutatud või regenereeritud vilgust, alusel või aluseta

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plaadid, lehed ja ribad on pakendatud rullides meetrikaubana või lihtsalt ruudu- või ristkülikukujuliseks lõigatuna. Mis tahes muukujulised lõigatud tooted klassifitseeritakse alamrubriiki 6814 90 00.

6814 90 00

Muud

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad vilgulehed ja lõhestatud vilk, millel on mingiks kindlaks otstarbeks lõigatud kuju. Need erinevad rubriiki 2525 kuuluvatest vilgulehtedest ja lõhestatud vilgust HS selgitavate märkuste rubriigis 2525 loetletud mitmesuguste karakteristikute põhjal.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vilgulehed ja lõhestatud vilk — isegi kui need ei ole eelpool kirjeldatud viisil mõõtu lõigatud — mida on töödeldud selliselt, et neid ei saa klassifitseerida rubriiki 2525, nt poleeritud või alusele liimitud.

GRUPP 69

KERAAMIKATOOTED

| I. TOOTED RÄNIMULDSETEST FOSSIILJAHUDEST JMS RÄNIMULDMINERAALIDEST, TULEKINDLAD TOOTED |
| --- |
| 6901 00 00 | Tellised, plokid, plaadid jm keraamikatooted ränimuldsetest fossiiljahudest (näiteks kiiselguur, treepel, diatomiit) vms ränimuldsetest mineraalidest

  Vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi I üldosa, lõik A.
  Sellesse rubriiki kuuluvad ka isolatsioontellised, mis on saadud vormimise ja põletamise teel kobediatomiidimullast. |
| 6902 | Tulekindlad tellised, plokid, plaadid jms tulekindlad keraamilised ehitusdetailid, v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest

  Sellesse rubriiki kuuluvate tulekindlate toodete kaks põhikarakteristikut on: nende püromeetrilise koonuse ekvivalent peab olema vähemalt 1 500  °C (määratud ISO-soovituste R 528-1966 ja R 1146-1969 järgi) ja need peavad olema tegelikult kavandatud sellist kuumuskindlust nõudvaks kasutuseks.
  Vaata ka käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi I üldosa, lõik B. |
| 6902 10 00 | Sisaldavad eraldi või kokku üle 50 % massist üht või mitut järgmistest elementidest: Mg, Ca või Cr, vastavalt MgO, CaO või Cr2O3 kujul

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6902 10. |
| 6903 | Muud tulekindlad keraamikatooted (näiteks retordid, tiiglid, vardad, muhvid, düüsid, prundid, toed, proovitassid, torud, kestad ja vardad), v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest

  Rubriigi 6902 selgitavate märkuste esimene lõik kehtib täielikult käesoleva rubriigi kohta. Seetõttu ei kuulu käesolevasse rubriiki paagutatud savimullast (alumiiniumoksiidist) niidijuhid kudumistelgedele, samast või muust tulekindlast materjalist tööriistad ja tööriistade käepidemed, tulekindlast alumosilikaadist graanulid, mida kasutatakse mitmesugustes valmistamisprotsessides katalüsaatori kandjana jne. |
| II. MUUD KERAAMIKATOOTED |
| | Üldist

  Terminite „portselan” („porcelain” või „china”), „savitooted” („pottery”), „fajanss” („earthenware”) ja „kivitooted” („stoneware”) kohta selle grupi rubriikide ja alamrubriikide mõistes vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi II üldosa. |
| 6904 | Keraamilised ehitustellised, põrandaplaadid, tugi- või täitekivid jms

  Kriteeriumid ehitustelliste eristamiseks teekatte-, põranda- ja seinaplaatidest on sätestatud HS selgitavate märkuste rubriigis 6907. |
| 6905 | Keraamilised katusekivid, korstnaava kaitsed, korstnakübarad, lõõride voodrid, arhitektuursed ornamendid jm keraamilised ehitusdetailid |
| 6905 10 00 | Katusekivid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6905, teine lõik, punkt 1.
  Katusekive saab teekatte-, põranda- ja seinaplaatidest eristada sellega, et neil on tavaliselt tapid, haagid või muud vahendid, millega need üksteisega ühendatakse. |
| 6905 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 6905 teise lõike punktides 2, 3 ja 4 nimetatud tooted. |
| 6907 | Glasuurimata keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuurimata keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta |
| 6907 90 10 | „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

  „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatide (murdtelliste) valmistamiseks kasutatakse ekstrusioonpressi, millega ettevalmistatud plastses olekus massist vormitakse murdtellised, mis lõigatakse kindlasse pikkusesse, kuivatatakse ja põletatakse.
  Pärast põletamist murtakse kaksikplaadid (murdtellised) kaheks eraldi plaadiks. „Spaltplatten”-tüüpi plaatidele on iseloomulikud tagaküljel olevad sooned.
  Tootmiskaalutlustel on „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadi kahel pikemal küljel astmeline serv. Valmistamise käigus kaitseb see serv plaadi esikülge vigastuse eest. Siseserva ja astmelise kaitsva välisserva vaheline kaugus on kõige enam 2 mm.
  „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaate toodetakse erivärviliste, -kujuliste ja -suurustena. Nende pealispind võib olla sile, profileeritud, laineline või muu faktuuriga.
  „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatidel on tavaliselt alljärgnev väliskuju: |
| 6907 90 91 | Kivitooted

  Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused. |
| 6907 90 93 | Fajansist või peenest tellisesavist

  Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused. |
| 6908 | Glasuuritud keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuuritud keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta |
| 6908 10 10 | Tellisesavist

  Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused. |
| 6908 90 11 kuni 6908 90 29 | Tellisesavist

  Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused. |
| 6908 90 11 | „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

  Vaata alamrubriigi 6907 90 10 selgitavad märkused. |
| 6908 90 31 | „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

  Vaata alamrubriigi 6907 90 10 selgitavad märkused. |
| 6908 90 91 | Kivitooted

  Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused. |
| 6908 90 93 | Fajansist või peenest tellisesavist

  Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused. |
| 6909 | Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatööstusele jm tehniliseks otstarbeks; keraamilised rennid, torud jm mahutid põllumajanduse tarbeks; keraamilised potid, nõud jms kaupade pakendamiseks ja transpordiks |
| 6909 11 00 kuni 6909 19 00 | Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatööstusele jm tehniliseks otstarbeks

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, punktid 1 ja 2. |
| 6909 12 00 | Tooted kõvadusega 9 ja rohkem Mohsi skaala järgi

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6909 12. |
| 6909 90 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, punktid 3 ja 4. |
| 6912 00 | Keraamilised (v.a portselanist) lauanõud ja kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed

  Käesoleva rubriigi erinevatesse alamrubriikidesse klassifitseerimise kohta vaata ka käesoleva grupi HS selgitavaid märkusi ja eriti alamgrupp II „Muud keraamikatooted”, üldine.
  Lauanõude, kööginõude ja muude majapidamistarvete klassifitseerimise kohta kaunistuse laadi suhtes — eriti nende kohta, millel on reljeefseid jms dekoratiivseid kujunduselemente — vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6913, punkt B.






  1. | Õllekruusid klassifitseeritakse tavaliselt käesolevasse rubriiki; õllekruusid klassifitseeritakse siiski rubriiki 6913 juhul, kui






  — | nende serv on vormitud või töödeldud selliselt, et neist on raske juua; |

I. TOOTED RÄNIMULDSETEST FOSSIILJAHUDEST JMS RÄNIMULDMINERAALIDEST, TULEKINDLAD TOOTED

6901 00 00

Tellised, plokid, plaadid jm keraamikatooted ränimuldsetest fossiiljahudest (näiteks kiiselguur, treepel, diatomiit) vms ränimuldsetest mineraalidest

Vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi I üldosa, lõik A.

Sellesse rubriiki kuuluvad ka isolatsioontellised, mis on saadud vormimise ja põletamise teel kobediatomiidimullast.

6902

Tulekindlad tellised, plokid, plaadid jms tulekindlad keraamilised ehitusdetailid, v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest

Sellesse rubriiki kuuluvate tulekindlate toodete kaks põhikarakteristikut on: nende püromeetrilise koonuse ekvivalent peab olema vähemalt 1 500  °C (määratud ISO-soovituste R 528-1966 ja R 1146-1969 järgi) ja need peavad olema tegelikult kavandatud sellist kuumuskindlust nõudvaks kasutuseks.

Vaata ka käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi I üldosa, lõik B.

6902 10 00

Sisaldavad eraldi või kokku üle 50 % massist üht või mitut järgmistest elementidest: Mg, Ca või Cr, vastavalt MgO, CaO või Cr2O3 kujul

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6902 10.

6903

Muud tulekindlad keraamikatooted (näiteks retordid, tiiglid, vardad, muhvid, düüsid, prundid, toed, proovitassid, torud, kestad ja vardad), v.a tooted ränimuldsetest fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest

Rubriigi 6902 selgitavate märkuste esimene lõik kehtib täielikult käesoleva rubriigi kohta. Seetõttu ei kuulu käesolevasse rubriiki paagutatud savimullast (alumiiniumoksiidist) niidijuhid kudumistelgedele, samast või muust tulekindlast materjalist tööriistad ja tööriistade käepidemed, tulekindlast alumosilikaadist graanulid, mida kasutatakse mitmesugustes valmistamisprotsessides katalüsaatori kandjana jne.

II. MUUD KERAAMIKATOOTED

Üldist

Terminite „portselan” („porcelain” või „china”), „savitooted” („pottery”), „fajanss” („earthenware”) ja „kivitooted” („stoneware”) kohta selle grupi rubriikide ja alamrubriikide mõistes vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi II üldosa.

6904

Keraamilised ehitustellised, põrandaplaadid, tugi- või täitekivid jms

Kriteeriumid ehitustelliste eristamiseks teekatte-, põranda- ja seinaplaatidest on sätestatud HS selgitavate märkuste rubriigis 6907.

6905

Keraamilised katusekivid, korstnaava kaitsed, korstnakübarad, lõõride voodrid, arhitektuursed ornamendid jm keraamilised ehitusdetailid

6905 10 00

Katusekivid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6905, teine lõik, punkt 1.

Katusekive saab teekatte-, põranda- ja seinaplaatidest eristada sellega, et neil on tavaliselt tapid, haagid või muud vahendid, millega need üksteisega ühendatakse.

6905 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 6905 teise lõike punktides 2, 3 ja 4 nimetatud tooted.

6907

Glasuurimata keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuurimata keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta

6907 90 10

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatide (murdtelliste) valmistamiseks kasutatakse ekstrusioonpressi, millega ettevalmistatud plastses olekus massist vormitakse murdtellised, mis lõigatakse kindlasse pikkusesse, kuivatatakse ja põletatakse.

Pärast põletamist murtakse kaksikplaadid (murdtellised) kaheks eraldi plaadiks. „Spaltplatten”-tüüpi plaatidele on iseloomulikud tagaküljel olevad sooned.

Tootmiskaalutlustel on „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadi kahel pikemal küljel astmeline serv. Valmistamise käigus kaitseb see serv plaadi esikülge vigastuse eest. Siseserva ja astmelise kaitsva välisserva vaheline kaugus on kõige enam 2 mm.

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaate toodetakse erivärviliste, -kujuliste ja -suurustena. Nende pealispind võib olla sile, profileeritud, laineline või muu faktuuriga.

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatidel on tavaliselt alljärgnev väliskuju:

Image

6907 90 91

Kivitooted

Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused.

6907 90 93

Fajansist või peenest tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused.

6908

Glasuuritud keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuuritud keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta

6908 10 10

Tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused.

6908 90 11 kuni 6908 90 29

Tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused.

6908 90 11

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

Vaata alamrubriigi 6907 90 10 selgitavad märkused.

6908 90 31

„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)

Vaata alamrubriigi 6907 90 10 selgitavad märkused.

6908 90 91

Kivitooted

Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused.

6908 90 93

Fajansist või peenest tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused.

6909

Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatööstusele jm tehniliseks otstarbeks; keraamilised rennid, torud jm mahutid põllumajanduse tarbeks; keraamilised potid, nõud jms kaupade pakendamiseks ja transpordiks

6909 11 00 kuni 6909 19 00

Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatööstusele jm tehniliseks otstarbeks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, punktid 1 ja 2.

6909 12 00

Tooted kõvadusega 9 ja rohkem Mohsi skaala järgi

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6909 12.

6909 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, punktid 3 ja 4.

6912 00

Keraamilised (v.a portselanist) lauanõud ja kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed

Käesoleva rubriigi erinevatesse alamrubriikidesse klassifitseerimise kohta vaata ka käesoleva grupi HS selgitavaid märkusi ja eriti alamgrupp II „Muud keraamikatooted”, üldine.

Lauanõude, kööginõude ja muude majapidamistarvete klassifitseerimise kohta kaunistuse laadi suhtes — eriti nende kohta, millel on reljeefseid jms dekoratiivseid kujunduselemente — vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6913, punkt B.

1.

Õllekruusid klassifitseeritakse tavaliselt käesolevasse rubriiki; õllekruusid klassifitseeritakse siiski rubriiki 6913 juhul, kui

—

nende serv on vormitud või töödeldud selliselt, et neist on raske juua;

| — | nende kuju on selline, et neid on raske käes hoida ja suu juurde tõsta; |
| --- | --- |

—

nende kuju on selline, et neid on raske käes hoida ja suu juurde tõsta;

| — | nendel olevate reljeefsete kaunistuste laadi või rohkuse tõttu on neid raske puhastada; |
| --- | --- |

—

nendel olevate reljeefsete kaunistuste laadi või rohkuse tõttu on neid raske puhastada;

| — | neil on ebatavaline kuju (nt pealuu või naise rinna kuju); |
| --- | --- |

—

neil on ebatavaline kuju (nt pealuu või naise rinna kuju);

| — | need on dekoreeritud ebapüsivate värvidega. |
| --- | --- |

—

need on dekoreeritud ebapüsivate värvidega.

| 2. | Õllekruusikujulised tooted, millel on reljeefseid vms kaunistusi, kuid mille maht on alla 0,2 liitri, kuuluvad tavaliselt rubriiki 6913. |
| --- | --- |

2.

Õllekruusikujulised tooted, millel on reljeefseid vms kaunistusi, kuid mille maht on alla 0,2 liitri, kuuluvad tavaliselt rubriiki 6913.

6912 00 10

Tellisesavist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rauda või lupja sisaldavast savist (tellisesavist) tooted, mille murdepind on muldjas, matt ja värviline (tavaliselt pruun, punane või kollane).

Nende toodete murdepind on ebaühtlane (heterogeenne); kogu massi struktuuris olevate mittehomogeensete osiste (terakesed, lisandiosakesed, poorid) läbimõõt on peab olema suurem kui 0,15 mm. Need osised on seetõttu palja silmaga nähtavad.

Peale selle on nende poorsus (veeimavus) vähemalt 5 % massist. Poorsust mõõdetakse järgmisel meetodil:

Veeneeldumisteguri (veeimavuse) määramine

Eesmärk ja määratlus

Katse eesmärk on määrata keraamilise materjali veeneeldumistegur. See tegur näitab protsenti keraamilise materjali esialgse massi kuivainest.

Proovide ettevalmistamine ja katse läbiviimine

Igast esemest peab olema vähemalt kolm proovi. Proovid peavad olema võetud sama toote emailitud osadelt ja need võivad emailpinnaga kaetud olla ainult ühelt poolt.

Proovi pindala peab olema umbes 30 cm2 ja suurim paksus umbes 8 mm, sh email.

Proovid kuivatatakse kuivatuskapis 105 °C juures 3 tundi ja pärast jahutamist eksikaatoris määratakse nende mass (Mk) 0,05 g täpsusega. Seejärel kastetakse proovid kohe destilleeritud vette selliselt, et need ei puuduta nõu põhja.

Proove keedetakse 2 tundi ja jäetakse vette 20 tunniks. Seejärel võetakse proovid veest välja ja pühitakse vesi puhta, veidi niiske riidega ära. Kõik õõnsused ja augud kuivatatakse õhukese, veidi niiske pintsliga. Seeläbi tehakse kindlaks „märja materjali” mass Mm. Proovide veeneeldumistegur saadakse massi juurdekasvu korrutamisel sajaga ja jagamisel kuivaine massiga:

Formula

Tulemuste hindamine

Erinevate proovide veeimendumistegurite keskmine väärtus protsentides on keraamilise materjali veeneeldumistegur.

6912 00 30

Kivitooted

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tavaliselt massis värvitud savist tooted. Neile on iseloomulik läbipaistmatu, tihe murdepind ja neid on põletatud piisavalt kõrgel temperatuuril selliselt, et on toimunud klaasistumine. Läbipaistvus määratakse fragmendil paksusega vähemalt 3 mm alljärgneva katse abil:

Läbipaistvuskatse

Määratlus

Eseme piirjooned peavad olema näha läbi 2–4 mm paksuse proovi, mis on asetatud pimedasse ruumi 50 cm kaugusele uuest lambist, mis on paigutatud kasti ja mille valgusvoog on 1 350–1 500 luumenit. Lamp tuleb vahetada 50 tunnise kasutuse järel.

Katseseade (vaata allolevat skeemi)

Katseseade koosneb kastist, mis on seest mattvalgeks värvitud. Kasti ühte otsa on paigutatud lamp (A). Teise otsa on tehtud auk selliselt, et eseme (B) piirjooni on võimalik vaadata läbi proovi (C).

Kasti mõõtmed on järgmised:

| — | pikkus: lambi pikkus 50 cm; |
| --- | --- |

—

pikkus: lambi pikkus 50 cm;

| — | laius, kõrgus: umbes 20 cm. |
| --- | --- |

—

laius, kõrgus: umbes 20 cm.

Augu läbimõõt on umbes 10 cm.

Image

Peale selle on nende poorsus (veeimavus) kuni 3 % massist. Poorsus mõõdetakse alamrubriigi 6912 00 10 selgitavates märkustes esitatud meetodil.

6912 00 50

Fajansist või peenest tellisesavist

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis on valmistatud valitud saviliikide (peen tellisesavi) segu põletamisel, mõnikord segatud päevakivi ja erineva koguse kriidiga (kõva fajanss, segatud fajanss ja pehme fajanss).

Fajansstoodetele on iseloomulik valge või hele murdepind (veidi hallikas, kreem või elevandiluuvärvi) ning peenest tellisesavist toodetele värviline murdepind, mille värvus ulatub kollasest pruunini või punakaspruunini. Nende toodete peeneteraline murdepind on ühtlane (homogeenne); kogu massi struktuuris olevate mittehomogeensete osiste (terakesed, lisandiosakesed, poorid) läbimõõt peab olema alla 0,15 mm; need osised ei ole seetõttu palja silmaga nähtavad.

Peale selle on nende poorsus (veeimavus) vähemalt 5 % massist. Poorsus mõõdetakse alamrubriigi 6912 00 10 selgitavates märkustes esitatud meetodil.

6912 00 90

Muud

Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis ei vasta selle rubriigi muude alamrubriikide toodetele sätestatud kriteeriumidele ega ka portselanile (rubriik 6911) esitatud nõuetele.

6913

Kujukesed jm dekoratiivkeraamikatooted

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka dekoratiivtaldrikud.

Taldrikut loetakse dekoratiivtaldrikuks, kui samaaegselt

| 1. | selle pealmisel poolel on kaunistuselemente (lilli, taimi, maastikke, loomi, inimesi, mütoloogilisi olendeid, sümboleid, kunstiteoste reprosid või religioosseid motiive jne), mille kaetud pindala põhjal on selge, et taldrik sobib kaunistuseks ja |
| --- | --- |

1.

selle pealmisel poolel on kaunistuselemente (lilli, taimi, maastikke, loomi, inimesi, mütoloogilisi olendeid, sümboleid, kunstiteoste reprosid või religioosseid motiive jne), mille kaetud pindala põhjal on selge, et taldrik sobib kaunistuseks ja

| 2. | see ei ole lauaserviisi osa ja |
| --- | --- |

2.

see ei ole lauaserviisi osa ja

| 3. | see täidab ühte või mitut järgmist tingimust:






  a) | taldriku välisservas on üks või mitu auku, mis on kavandatud ülesriputamise kinnitusvahendile; |
| --- | --- | --- |

3.

see täidab ühte või mitut järgmist tingimust:

a)

taldriku välisservas on üks või mitu auku, mis on kavandatud ülesriputamise kinnitusvahendile;

| b) | taldrik imporditakse alusega, mis sobib taldriku eksponeerimiseks ja mida ei saa kasutada eraldi; |
| --- | --- |

b)

taldrik imporditakse alusega, mis sobib taldriku eksponeerimiseks ja mida ei saa kasutada eraldi;

| c) | taldriku kuju, mõõtmete või massi põhjal on selge, et see ei sobi tavaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

c)

taldriku kuju, mõõtmete või massi põhjal on selge, et see ei sobi tavaliseks kasutuseks;

| d) | taldriku valmistamiseks või kaunistamiseks kasutatud materjali (eelkõige värvi, metalli) tõttu ei sobi see toidu serveerimiseks; |
| --- | --- |

d)

taldriku valmistamiseks või kaunistamiseks kasutatud materjali (eelkõige värvi, metalli) tõttu ei sobi see toidu serveerimiseks;

| e) | taldriku pealmine pind ei ole sile (seetõttu on puhastamine raske). |
| --- | --- |

e)

taldriku pealmine pind ei ole sile (seetõttu on puhastamine raske).

6913 90 10

Tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused.

6913 90 91

Kivitooted

Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused.

6913 90 93

Fajansist või peenest tellisesavist

Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused.

6913 90 99

Muud

Vaata alamrubriigi 6912 00 90 selgitavad märkused.

GRUPP 70

KLAAS JA KLAASTOOTED

Üldist

Termin „optiline klaas” hõlmab eriklaasi mitmesuguseid liike, mida kasutatakse optikariistade valmistamisel, eelkõige näiteks fotograafias, astronoomias, mikroskoopias, navigatsioonis, relvades (teleskoopsihikud jne), laboriseadmetes ja nägemisdefekte korrigeerivate teatavat liiki läätsede valmistamiseks. On olemas suur valik optilise klaasi liike, nende ühiseks iseärasuseks on suur läbipaistvus, kuigi need on mõnikord toonitud selliselt, et neelavad vähesel määral teatava lainepikkusega valguskiiri. Optiline klaas on täiesti homogeenne, s.t tavaliselt ilma mullide või ebatasasusteta ning selle murdetegur ja hajumisomadused ei ole muule klaasile omased.

Puu-, metall- jne raami asetatud klaastahvlite puhul loetakse, et need on minetanud klaasi põhiomaduse ja need klassifitseeritakse erinevatesse rubriikidesse, näiteks:

| 1. | pildiraamidena (rubriigid 4414 00, 8306 jne); |
| --- | --- |

1.

pildiraamidena (rubriigid 4414 00, 8306 jne);

| 2. | masinate, seadmete või sõidukitena (XVI või XVII jaotis); |
| --- | --- |

2.

masinate, seadmete või sõidukitena (XVI või XVII jaotis);

| 3. | hoonete uste, akendena jne (rubriigid 4418, 7610 jne). |
| --- | --- |

3.

hoonete uste, akendena jne (rubriigid 4418, 7610 jne).

| 7001 00 | Klaasimurd jm klaasijäätmed; klaasimass |
| --- | --- |
| 7001 00 10 | Klaasimurd jm klaasijäätmed ja -jäägid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, punkt A.
  Termin „klaasimurd” tähistab purunenud klaasi taaskasutuseks klaasivalmistamisel. |
| 7001 00 91 ja 7001 00 99 | Klaasimass

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, punkt B ning teine ja kolmas lõik. |
| 7002 | Klaaskuulid (v.a rubriigis 7018 nimetatud mikroklaaskuulid), klaasvardad, klaastorud, töötlemata

  Käesolevasse rubriiki ei kuulu üksnes töötlemata pooltooted, s.o tooted, mida ei ole peale vormimise, tõmbamise või puhumise töödeldud, v.a lõikamine varrasteks ja torudeks või servade sulatamine/lihvimine selliselt, et servad oleksid siledad või enam-vähem tasased, et tooted oleksid käsitsemisel vähem ohtlikud, ka siis kui selliselt töödeldud tooteid saab ilma edasise töötluseta kasutada. |
| 7002 10 00 | Kuulid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7002, esimene lõik, punkt 1 ja eelviimased lõigud. |
| 7002 32 00 | Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient temperatuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10–6 kelvini kohta

  Selle klaasi põhitunnusteks on plii puudumine, kaaliumi ja leelismuldmetallide oksiidide äärmiselt väike kogus ning märgatav kogus booroksiidi. Taolisel klaasil on hea soojusjuhtivus ja märkimisväärne elastsus, mis teeb selle äkilistele temperatuurimuutustele vastupidavaks; selletõttu sobib see eriti hästi köögi- ja lauanõude, laboratooriumi klaasnõude ja valgustites kasutatava klaasi valmistamiseks. |
| 7003 | Valuklaas ja valtsklaas lehtede või profiilidena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

  Sellese rubriiki ei kuulu kuumpoleeritud klaas (float-klaas) (rubriik 7005).
  Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a. |
| 7003 12 10 kuni 7003 19 90 | Armeerimata lehtklaas

  Väljendi „sardklaas (armeeritud)” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, eelviimane lõik enne erandeid. |
| 7003 12 10 kuni 7003 12 99 | Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga klaas

  Termini „absorbeeriv või peegeldav kiht” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 c. Väljendi „matistatud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, teine lõik, punkt B.
  Pinnatud klaas on läbikumav klaas, mis on tavaliselt valmistatud valgest opaalklaasi (piimklaasi) ja toonitud klaasi kihist; need kaks kihti pressitakse, kui need on veel pehmed, teineteise vastu nii, et need kokku sulavad. |
| 7003 20 00 | Sardklaasilehed

  Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 19 90 selgitavad märkused. |
| 7003 30 00 | Profiilid

  Profiilklaas valmistatakse pidevas protsessis: klaasi vormimine algab sulatusahjust tulles ning jätkub kogu pideva protsessi vältel. Seejärel lõigatakse klaas soovitud suurusesse, kui ei töödelda enam. |
| 7004 | Tõmmatud ja puhutud klaas lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

  Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a. |
| 7004 20 10 kuni 7004 20 99 | Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga klaas

  Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 12 99 selgitavad märkused. |
| 7005 | Kuumpoleeritud klaas (float-klaas) ja lihvitud või poleeritud pealispinnaga klaas (peegelklaas), lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

  Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a. |
| 7005 10 05 kuni 7005 10 80 | Armeerimata lehtklaas absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga

  Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 19 90 ja 7003 12 10 – 7003 12 99 selgitavad märkused, esimene lõik, esimene lause. |
| 7005 21 25 kuni 7005 21 80 | Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud või üksnes lihvitud pealispinnaga

  Väljendi „matistatud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, teine lõik, punkt B. |
| 7010 | Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade säilitamiseks, pakendamiseks või transpordiks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgemisvahendid |
| 7010 90 21 | Klaastorust valmistatud

  Need anumad on ümara ristlõike ja korrapärase, ühtlase seinapaksusega tavaliselt alla 2 mm. Neil ei ole reljeefset markeeringut, nagu numbrid, logod, jooned või ebatasasused. Visuaalne vaatlus peaaegu ei näita klaasis optilisi moonutusi.
  Nende anumate maht on tavaliselt 1–100 ml.
  Neid kasutatakse peamiselt ravimite või analüüsipreparaatide pakendamiseks. |
| 7013 | Klaasist lauanõud ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduses kasutatavad klaasesemed jms klaastooted (v.a rubriikides 7010 ja 7018 nimetatud) |
| 7013 10 00 | Klaaskeraamikast

  Väljendi „klaaskeraamika” määratluse kohta vt selle grupi HS üldselgitavad märkused, viimane lõik, punkt 2. |
| 7013 22 10 ja 7013 22 90 | Pliikristallist

  Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1. |
| 7013 33 11 kuni 7013 33 99 | Pliikristallist

  Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1. |
| 7013 41 10 ja 7013 41 90 | Pliikristallist

  Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1. |
| 7013 42 00 | Klaasist joonpaisumiskoefitsiendiga kuni 5 × 10–6 kelvini kohta temperatuurivahemikus 0° C kuni 300° C

  Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused. |
| 7013 91 10 ja 7013 91 90 | Pliikristallist

  Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1. |
| 7015 | Kellaklaasid jms klaastooted, prilliklaasid (nägemist korrigeerivad või mittekorrigeerivad), kumerad, nõgusad vm, optiliselt töötlemata; õõnsad klaaskerad ja nende segmendid eelnimetatud toodete valmistamiseks |
| 7015 10 00 | Prilliklaasid nägemist korrigeerivatele prillidele

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punkt C. |
| 7015 90 00 | Muud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punktid A ja B. |
| 7016 | Sillutuskivid, ehitusplaadid, tellised, tahvlid, viimistlusplaadid jms tooted pressitud või vormitud klaasist, armeeritud või armeerimata; klaaskuubikud jms klaasist pisidetailid (alusel või aluseta, kasutamiseks mosaiikides vms dekoratiivotstarbel); vitraažklaasid jms klaastooted; kärg- ja vahtklaas plaatide, tahvlite jms kujul

  Valtsitud klaastahvlid (nt opaalklaasist või marmorit meenutavast klaasist) ei kuulu käesolevasse rubriiki, vaid need klassifitseeritakse vastavalt rubriiki 7003 või 7005. |
| 7017 | Laboratooriumides, hügieenis ja farmaatsias kasutatavad klaastooted (gradueeritud või gradueerimata, kalibreeritud või kalibreerimata) |
| 7017 10 00 | Sulatatud kvartsist vm sulatatud ränimullast

  Sellesse alamrubriiki kuuluvate toodete ränidioksiidisisaldus on vähemalt 99 % massist. Taoliste toodete toorainena kasutatakse väga puhast kvartsliiva, mäekristalli või lenduvaid räniühendeid. Kvartsliivast valmistatud klaastooted on läbipaistmatud või üksnes läbikumavad. Mäekristallist või lenduvast räniühendist valmistatud klaas on siiski täiesti selge ja läbipaistev. |
| 7017 20 00 | Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient temperatuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10–6 kelvini kohta

  Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused. |
| 7018 | Klaasist helmed, tehispärlid, vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid jms klaasist pisiesemed, tooted nendest (v.a juveeltoodete imitatsioonid); klaassilmad (v.a silmaproteesid); klaaskujukesed jm jootelambiga töödeldud klaasdekoratiivtooted (v.a juveeltoodete imitatsioonid); mikroklaaskuulid diameetriga kuni 1 mm |
| 7018 10 11 ja 7018 10 19 | Klaasist helmed

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:






  1. | HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis A kirjeldatud tooted; |

7001 00

Klaasimurd jm klaasijäätmed; klaasimass

7001 00 10

Klaasimurd jm klaasijäätmed ja -jäägid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, punkt A.

Termin „klaasimurd” tähistab purunenud klaasi taaskasutuseks klaasivalmistamisel.

7001 00 91 ja 7001 00 99

Klaasimass

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, punkt B ning teine ja kolmas lõik.

7002

Klaaskuulid (v.a rubriigis 7018 nimetatud mikroklaaskuulid), klaasvardad, klaastorud, töötlemata

Käesolevasse rubriiki ei kuulu üksnes töötlemata pooltooted, s.o tooted, mida ei ole peale vormimise, tõmbamise või puhumise töödeldud, v.a lõikamine varrasteks ja torudeks või servade sulatamine/lihvimine selliselt, et servad oleksid siledad või enam-vähem tasased, et tooted oleksid käsitsemisel vähem ohtlikud, ka siis kui selliselt töödeldud tooteid saab ilma edasise töötluseta kasutada.

7002 10 00

Kuulid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7002, esimene lõik, punkt 1 ja eelviimased lõigud.

7002 32 00

Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient temperatuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10–6 kelvini kohta

Selle klaasi põhitunnusteks on plii puudumine, kaaliumi ja leelismuldmetallide oksiidide äärmiselt väike kogus ning märgatav kogus booroksiidi. Taolisel klaasil on hea soojusjuhtivus ja märkimisväärne elastsus, mis teeb selle äkilistele temperatuurimuutustele vastupidavaks; selletõttu sobib see eriti hästi köögi- ja lauanõude, laboratooriumi klaasnõude ja valgustites kasutatava klaasi valmistamiseks.

7003

Valuklaas ja valtsklaas lehtede või profiilidena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

Sellese rubriiki ei kuulu kuumpoleeritud klaas (float-klaas) (rubriik 7005).

Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a.

7003 12 10 kuni 7003 19 90

Armeerimata lehtklaas

Väljendi „sardklaas (armeeritud)” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, eelviimane lõik enne erandeid.

7003 12 10 kuni 7003 12 99

Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga klaas

Termini „absorbeeriv või peegeldav kiht” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 c. Väljendi „matistatud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, teine lõik, punkt B.

Pinnatud klaas on läbikumav klaas, mis on tavaliselt valmistatud valgest opaalklaasi (piimklaasi) ja toonitud klaasi kihist; need kaks kihti pressitakse, kui need on veel pehmed, teineteise vastu nii, et need kokku sulavad.

7003 20 00

Sardklaasilehed

Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 19 90 selgitavad märkused.

7003 30 00

Profiilid

Profiilklaas valmistatakse pidevas protsessis: klaasi vormimine algab sulatusahjust tulles ning jätkub kogu pideva protsessi vältel. Seejärel lõigatakse klaas soovitud suurusesse, kui ei töödelda enam.

7004

Tõmmatud ja puhutud klaas lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a.

7004 20 10 kuni 7004 20 99

Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga klaas

Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 12 99 selgitavad märkused.

7005

Kuumpoleeritud klaas (float-klaas) ja lihvitud või poleeritud pealispinnaga klaas (peegelklaas), lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata

Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 a.

7005 10 05 kuni 7005 10 80

Armeerimata lehtklaas absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga

Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 19 90 ja 7003 12 10 – 7003 12 99 selgitavad märkused, esimene lõik, esimene lause.

7005 21 25 kuni 7005 21 80

Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud klaas, pinnatud või üksnes lihvitud pealispinnaga

Väljendi „matistatud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7003, teine lõik, punkt B.

7010

Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade säilitamiseks, pakendamiseks või transpordiks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgemisvahendid

7010 90 21

Klaastorust valmistatud

Need anumad on ümara ristlõike ja korrapärase, ühtlase seinapaksusega tavaliselt alla 2 mm. Neil ei ole reljeefset markeeringut, nagu numbrid, logod, jooned või ebatasasused. Visuaalne vaatlus peaaegu ei näita klaasis optilisi moonutusi.

Nende anumate maht on tavaliselt 1–100 ml.

Neid kasutatakse peamiselt ravimite või analüüsipreparaatide pakendamiseks.

7013

Klaasist lauanõud ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduses kasutatavad klaasesemed jms klaastooted (v.a rubriikides 7010 ja 7018 nimetatud)

7013 10 00

Klaaskeraamikast

Väljendi „klaaskeraamika” määratluse kohta vt selle grupi HS üldselgitavad märkused, viimane lõik, punkt 2.

7013 22 10 ja 7013 22 90

Pliikristallist

Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1.

7013 33 11 kuni 7013 33 99

Pliikristallist

Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1.

7013 41 10 ja 7013 41 90

Pliikristallist

Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1.

7013 42 00

Klaasist joonpaisumiskoefitsiendiga kuni 5 × 10–6 kelvini kohta temperatuurivahemikus 0° C kuni 300° C

Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused.

7013 91 10 ja 7013 91 90

Pliikristallist

Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1.

7015

Kellaklaasid jms klaastooted, prilliklaasid (nägemist korrigeerivad või mittekorrigeerivad), kumerad, nõgusad vm, optiliselt töötlemata; õõnsad klaaskerad ja nende segmendid eelnimetatud toodete valmistamiseks

7015 10 00

Prilliklaasid nägemist korrigeerivatele prillidele

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punkt C.

7015 90 00

Muud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punktid A ja B.

7016

Sillutuskivid, ehitusplaadid, tellised, tahvlid, viimistlusplaadid jms tooted pressitud või vormitud klaasist, armeeritud või armeerimata; klaaskuubikud jms klaasist pisidetailid (alusel või aluseta, kasutamiseks mosaiikides vms dekoratiivotstarbel); vitraažklaasid jms klaastooted; kärg- ja vahtklaas plaatide, tahvlite jms kujul

Valtsitud klaastahvlid (nt opaalklaasist või marmorit meenutavast klaasist) ei kuulu käesolevasse rubriiki, vaid need klassifitseeritakse vastavalt rubriiki 7003 või 7005.

7017

Laboratooriumides, hügieenis ja farmaatsias kasutatavad klaastooted (gradueeritud või gradueerimata, kalibreeritud või kalibreerimata)

7017 10 00

Sulatatud kvartsist vm sulatatud ränimullast

Sellesse alamrubriiki kuuluvate toodete ränidioksiidisisaldus on vähemalt 99 % massist. Taoliste toodete toorainena kasutatakse väga puhast kvartsliiva, mäekristalli või lenduvaid räniühendeid. Kvartsliivast valmistatud klaastooted on läbipaistmatud või üksnes läbikumavad. Mäekristallist või lenduvast räniühendist valmistatud klaas on siiski täiesti selge ja läbipaistev.

7017 20 00

Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient temperatuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10–6 kelvini kohta

Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused.

7018

Klaasist helmed, tehispärlid, vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid jms klaasist pisiesemed, tooted nendest (v.a juveeltoodete imitatsioonid); klaassilmad (v.a silmaproteesid); klaaskujukesed jm jootelambiga töödeldud klaasdekoratiivtooted (v.a juveeltoodete imitatsioonid); mikroklaaskuulid diameetriga kuni 1 mm

7018 10 11 ja 7018 10 19

Klaasist helmed

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

1.

HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis A kirjeldatud tooted;

| 2. | esimeses punktis nimetatud toodete sarnased tooted, mida teatakse kaubandusliku nimetuse „klaasist helmed” all ja mis koosnevad suurematest klaashelmestest (nii umbes kreekapähkli suurused). Need enamasti kaelakeede või käevõrude valmistamiseks mõeldud tooted on väga erineva kujuga (nt kerad, poolkerad, pisarad, täringud, silindrid, torukesed, koonused, hulktahukad) ja üleni läbi puuritud. |
| --- | --- |

2.

esimeses punktis nimetatud toodete sarnased tooted, mida teatakse kaubandusliku nimetuse „klaasist helmed” all ja mis koosnevad suurematest klaashelmestest (nii umbes kreekapähkli suurused). Need enamasti kaelakeede või käevõrude valmistamiseks mõeldud tooted on väga erineva kujuga (nt kerad, poolkerad, pisarad, täringud, silindrid, torukesed, koonused, hulktahukad) ja üleni läbi puuritud.

Torukesi loetakse nendes alamrubriikides klaashelmesteks juhul, kui nende välisläbimõõt ei ole üle 4 mm ja -pikkus üle 24 mm. Neid ei tohi segi ajada spetsiaalsete standardiseeritud pliiklaasist torudega, mida kasutatakse hõõg- ja volframlampides; sedaliiki torud on tavaliselt värvimata ja need klassifitseeritakse rubriiki 7002.

Käesolevatesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted esitatakse tollile tavaliselt puistkaubana, kottides, kastides jne.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ühesuguse suuruse ja värvusega klaashelmed, mis on lükitud ilma eraldussõlmede ja kinnitusvahenditeta nöörile transportimise ja pakendamise hõlbustamiseks. Taoliste helmenööride lahtised otsad seotakse tavaliselt kokku selliselt, et helmestega nööridest moodustuvad kimbud ning seetõttu ei ole need kasutamisvalmis ehted.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu järgmised tooted:

| a) | helmestega nöörid (ka kimpudeks seotud), kus eri suuruse või värvusega helmed on lükitud nöörile teataval viisil (nt eri värvi ja eri suurusega helmed vahelduvad korrapäraselt või on helmed lükitud nöörile suuruse järjekorras) või kus helmed on üksteisest sõlmedega eraldatud (rubriik 7117); |
| --- | --- |

a)

helmestega nöörid (ka kimpudeks seotud), kus eri suuruse või värvusega helmed on lükitud nöörile teataval viisil (nt eri värvi ja eri suurusega helmed vahelduvad korrapäraselt või on helmed lükitud nöörile suuruse järjekorras) või kus helmed on üksteisest sõlmedega eraldatud (rubriik 7117);

| b) | helmestega nöörid (ka need, kus on ühesuurused, ühevärvilised või ühtemoodi valmistatud helmed), kus on kinnitusvahendid vms mehhanismid või mis on nii lühikesed, et sobivad kaelas kandmiseks (rubriik 7117). |
| --- | --- |

b)

helmestega nöörid (ka need, kus on ühesuurused, ühevärvilised või ühtemoodi valmistatud helmed), kus on kinnitusvahendid vms mehhanismid või mis on nii lühikesed, et sobivad kaelas kandmiseks (rubriik 7117).

7018 10 11

Lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud helmeid eristatakse alamrubriigi 7018 10 19„kuumlihvimisel” saadud helmestest sellega, et nende tahud on täiesti siledad ja servad teravad. Peale selle on helmeste aukude servad sageli faasitud (mõnikord ka poleeritud) ja neil on teravaks lõigatud servad, mis vastavad külgnevatele tahkudele, kuna aga kuumlihvimisel saadud helmeste servad on sageli ümardatud ning nende tahud ei ühti teravate servadega.

Alamrubriikide 7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavate märkuste esimese lõigu punktis 2 nimetatud tooted on peaasjalikult need helmed, mis on enamasti lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud.

7018 10 30

Tehispärlid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis B kirjeldatud tooted.

Tehispärlitega nööride kohta kohaldada alamrubriikide 7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7018 10 51 ja 7018 10 59

Vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis C kirjeldatud tooted.

7018 10 51

Lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud

Sellesse alamrubriiki kuuluvaid lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud helmeid eristatakse alamrubriigi 7018 10 59„kuumlihvimisel” saadud helmestest sellega, et nende tahud on täiesti siledad ja servad teravad.

7018 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad koralli-, helmeste ja ehiskivide (cabochons) imitatsioonid (v.a tehispärlid või tehislikud vääris- ja poolvääriskivid) kübaranõelte peadeks, kõrvarõngaste tilgatsiteks ja klaastorukesed narmasteks.

Selle alamrubriigi klaastorukeste ning alamrubriikide 7018 10 11 ja 7018 10 19 klaashelmestena klassifitseeritavate klaastorukeste eristamise kohta vaata alamrubriikide 7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavate märkuste teist lõiku.

7018 20 00

Mikroklaaskuulid diameetriga kuni 1 mm

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis H kirjeldatud tooted.

7018 90 10

Klaassilmad; klaasist pudukaubad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7018, teine lõik, punktid E ja F.

7018 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis G kirjeldatud esemed.

7019

Klaaskiud (sh klaasvatt) ja tooted sellest (näiteks klaasniit, klaasriie)

Sellesse rubriiki kuuluvad klaaskiud toodetakse tekstiilklaasist (textile glass), s.o klaastoodetest, milles elementaarkiud on enamasti üksteisega paralleelsed. Tekstiilklaasi on kahte liiki:

| — | pidev klaaskiud (klaassiid) koosneb suurest hulgast pidevatest paralleelsetest elementaarkiududest läbimõõduga 5–15 μm (mikronit). Neid elementaarkiude hoiab ühe lindina (pidevakiulisena või heidena) koos liimaine (tavaliselt plastmaterjal); nende lintide välisilme on sarnane siidheidega, |
| --- | --- |

—

pidev klaaskiud (klaassiid) koosneb suurest hulgast pidevatest paralleelsetest elementaarkiududest läbimõõduga 5–15 μm (mikronit). Neid elementaarkiude hoiab ühe lindina (pidevakiulisena või heidena) koos liimaine (tavaliselt plastmaterjal); nende lintide välisilme on sarnane siidheidega,

| — | klaasstaapelkiud koosneb hulgast erineva pikkusega elementaarkiududest, millest moodustatav heie on välisilmelt pehme ja karune. |
| --- | --- |

—

klaasstaapelkiud koosneb hulgast erineva pikkusega elementaarkiududest, millest moodustatav heie on välisilmelt pehme ja karune.

7019 11 00

Tükeldatud kiud pikkusega kuni 50 mm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 11.

7019 12 00

Heie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 12.

7019 19 90

Staapelkiududest

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 19.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka staapelkiududest valmistatud klaasniidid.

7019 31 00

Matid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 31.

7019 32 00

Õhuke riie (vuaal)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 32.

7019 90 10

Mittetekstiilkiud lahtiselt või flokina

Mittetekstiilkiud lahtiselt on erineva pikkusega elementaarfilamentkiudude sassis mass (klaasvatt ja klaasvill), mida kasutatakse soojus- ja heliisolatsiooniks ning mis esitatakse tollile tavaliselt kaubapallidena või paberkottides.

7020

Muud klaastooted

7020 00 07 ja 7020 00 08

Termospudelite jm vaakumnõude klaaskolvid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7020, teine lõik, punkt 4.

7020 00 08

Valmis

Termin „valmis” kehtib üksnes sisekolvide puhul, mis on valmis plakeerimiseks või muul viisi kaitsekestaga katmiseks.

XIV JAOTIS

LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID

GRUPP 71

LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID

| I. LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRISKIVID JA POOLVÄÄRISKIVID |
| --- |
| 7101 | Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, niidile lükkimata ning raamistamata ja kinnitamata; looduslikud ja kultiveeritud pärlid, ajutiselt niidile lükitud nende transpordi hõlbustamiseks |
| 7101 10 00 | Looduslikud pärlid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, neli esimest lõiku. |
| 7101 21 00 ja 7101 22 00 | Kultiveeritud pärlid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, viies lõik. |
| 7101 21 00 | Töötlemata

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik. |
| 7101 22 00 | Töödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik. |
| 7102 | Teemandid, töödeldud või töötlemata, raamistamata ning kinnitamata |
| 7102 10 00 | Sorteerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7102 10. |
| 7102 21 00 ja 7102 29 00 | Tööstuslikud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 7102 29. |
| 7102 21 00 | Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt eeltöödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 7102 29, kolmas lõik.
  Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti (toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist teemanti. |
| 7102 31 00 ja 7102 39 00 | Mittetööstuslikud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 7102 39. |
| 7102 31 00 | Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt eeltöödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 7102 39, teine lõik.
  Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti (toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist teemanti. |
| 7103 | Vääriskivid (v.a teemandid) ja poolvääriskivid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, nöörile lükkimata, raamistamata ning kinnitamata; sorteerimata vääris- ja poolvääriskivid (v.a teemandid), transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud |
| 7103 10 00 | Töötlemata, üksnes lahtisaetud või jämedalt eeltöödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7103 10.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu duplettide või triplettidena valmistatud kivid (alamrubriigid 7103 91 00 või 7103 99 00). |
| 7103 91 00 ja 7103 99 00 | Muul viisil töödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7103 91 ja 7103 99.
  Duplettide või triplettidena valmistatud kivid on kahe- või kolmeosalised, mis on saadud ühe vääris- või poolvääriskivi (dupleti või tripleti ülaosa) ja ühe või kahe muu (tavaliselt madalama kvaliteediga) vääris- või poolvääriskivi või muu materjali (nt taastatud kivid või klaas) kinnitamisel pealistikku.
  Kivide, mida käesolevate alamrubriikide mõistes ei loeta muul viisil töödelduiks, ning samuti gruppidesse 90 ja 91 klassifitseeritavate kivide, ka siis kui need on raamistamata või kinnitamata, kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7103, kolmas ja viies lõik.
  Töötlemata kivid (nn „toorikud”) klassifitseeritakse alamrubriiki 7103 10 00. |
| 7103 91 00 | Rubiinid, safiirid ja smaragdid

  Rubiin on korundi liik, mille punane värvus on tingitud kroomisoolade jälgedest.
  Safiir on samuti korundi liik, mille tumesinine värvus on tingitud koobaltisoolade jälgedest.
  Smaragd on berülli liik, mis esineb tavaliselt prismakujulisena ja mille roheline värvus on tingitud kroomoksiidi jälgedest. Smaragd on kvartsist veidi kõvem, kuid mitte nii kõva kui korund ja teemant. Smaragdi hinnatakse eriti kõrgelt tema värvuse ja läbipaistvuse tõttu. Enamasti on see lõigatud ristküliku- või ruudukujuliseks. |
| 7104 | Tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääriskivid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, nöörile lükkimata, raamistamata ja kinnitamata; sorteerimata tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääriskivid, transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud |
| 7104 10 00 | Piesoelektriline kvarts

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7104 10.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu:






  a) | piesoelektrilised kristallid, mis on valmistatud keemilistest ühenditest nagu Seignette’i e Rochelle’i sool (kaaliumnaatriumtartraattetrahüdraat), baariumtitanaat, ammoonium- või rubiidiumortomonofosfaat (alamrubriik 3824 90 97); |

I. LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRISKIVID JA POOLVÄÄRISKIVID

7101

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, niidile lükkimata ning raamistamata ja kinnitamata; looduslikud ja kultiveeritud pärlid, ajutiselt niidile lükitud nende transpordi hõlbustamiseks

7101 10 00

Looduslikud pärlid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, neli esimest lõiku.

7101 21 00 ja 7101 22 00

Kultiveeritud pärlid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, viies lõik.

7101 21 00

Töötlemata

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik.

7101 22 00

Töödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik.

7102

Teemandid, töödeldud või töötlemata, raamistamata ning kinnitamata

7102 10 00

Sorteerimata

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7102 10.

7102 21 00 ja 7102 29 00

Tööstuslikud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 7102 29.

7102 21 00

Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt eeltöödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 7102 29, kolmas lõik.

Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti (toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist teemanti.

7102 31 00 ja 7102 39 00

Mittetööstuslikud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 7102 39.

7102 31 00

Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt eeltöödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 7102 39, teine lõik.

Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti (toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist teemanti.

7103

Vääriskivid (v.a teemandid) ja poolvääriskivid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, nöörile lükkimata, raamistamata ning kinnitamata; sorteerimata vääris- ja poolvääriskivid (v.a teemandid), transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud

7103 10 00

Töötlemata, üksnes lahtisaetud või jämedalt eeltöödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7103 10.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu duplettide või triplettidena valmistatud kivid (alamrubriigid 7103 91 00 või 7103 99 00).

7103 91 00 ja 7103 99 00

Muul viisil töödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7103 91 ja 7103 99.

Duplettide või triplettidena valmistatud kivid on kahe- või kolmeosalised, mis on saadud ühe vääris- või poolvääriskivi (dupleti või tripleti ülaosa) ja ühe või kahe muu (tavaliselt madalama kvaliteediga) vääris- või poolvääriskivi või muu materjali (nt taastatud kivid või klaas) kinnitamisel pealistikku.

Kivide, mida käesolevate alamrubriikide mõistes ei loeta muul viisil töödelduiks, ning samuti gruppidesse 90 ja 91 klassifitseeritavate kivide, ka siis kui need on raamistamata või kinnitamata, kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7103, kolmas ja viies lõik.

Töötlemata kivid (nn „toorikud”) klassifitseeritakse alamrubriiki 7103 10 00.

7103 91 00

Rubiinid, safiirid ja smaragdid

Rubiin on korundi liik, mille punane värvus on tingitud kroomisoolade jälgedest.

Safiir on samuti korundi liik, mille tumesinine värvus on tingitud koobaltisoolade jälgedest.

Smaragd on berülli liik, mis esineb tavaliselt prismakujulisena ja mille roheline värvus on tingitud kroomoksiidi jälgedest. Smaragd on kvartsist veidi kõvem, kuid mitte nii kõva kui korund ja teemant. Smaragdi hinnatakse eriti kõrgelt tema värvuse ja läbipaistvuse tõttu. Enamasti on see lõigatud ristküliku- või ruudukujuliseks.

7104

Tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääriskivid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, nöörile lükkimata, raamistamata ja kinnitamata; sorteerimata tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääriskivid, transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud

7104 10 00

Piesoelektriline kvarts

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7104 10.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

a)

piesoelektrilised kristallid, mis on valmistatud keemilistest ühenditest nagu Seignette’i e Rochelle’i sool (kaaliumnaatriumtartraattetrahüdraat), baariumtitanaat, ammoonium- või rubiidiumortomonofosfaat (alamrubriik 3824 90 97);

| b) | looduslikest kividest valmistatud piesoelektrilised kristallid (nt kvarts, turmaliin) (rubriik 7103); |
| --- | --- |

b)

looduslikest kividest valmistatud piesoelektrilised kristallid (nt kvarts, turmaliin) (rubriik 7103);

| c) | tehislikest kividest peale kvartsi valmistatud piesoelektrilised kristallid (alamrubriik 7104 20 00 või 7104 90 00); |
| --- | --- |

c)

tehislikest kividest peale kvartsi valmistatud piesoelektrilised kristallid (alamrubriik 7104 20 00 või 7104 90 00);

| d) | kinnitatud piesoelektrilised kristallid (alamrubriik 8541 60 00). |
| --- | --- |

d)

kinnitatud piesoelektrilised kristallid (alamrubriik 8541 60 00).

7104 20 00

Muud, töötlemata, üksnes lahtisaetud või jämedalt eeltöödeldud

Kohaldada alamrubriigi 7103 10 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7104 90 00

Muud

Kohaldada alamrubriikide 7103 91 ja 7103 99 HS selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7105

Puru ja pulber looduslikest või tehislikest vääris- või poolvääriskividest

7105 10 00

Teemandipuru ja -pulber

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7105, teine, kolmas ja neljas lõik.

7105 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad granaadi tüüpi vääriskividest saadud puru ja pulber.

II. VÄÄRISMETALLID JA VÄÄRISMETALLIGA PLAKEERITUD METALLID

7106

Hõbe (sh kulla või plaatinaga pinnatud hõbe), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina

7106 10 00

Pulber

Termini „pulber” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1.

Pulbrilisi tooteid, mille tera suurus ei vasta käesoleva grupi alamrubriigi märkuses 1 sätestatule, loetakse alamrubriigi 7106 91 10 või 7106 91 90 graanuliteks.

Pulbriks ei loeta hõbeda ega hõbedasulami töötlemisjäätmeid, nagu viilmed, pühkmed ja tolm, mis sobivad üksnes väärismetallide eraldamiseks või kemikaalide valmistamiseks. Need jäätmed klassifitseeritakse rubriiki 7112.

Viilmeid, mis on muudest võõrkehadest puhastatud ja tera suuruse poolest ühtlustatud (nt sõelumisega), loetakse siiski käesoleva alamrubriigi pulbriks, kui see vastab eelpool nimetatud nõuetele.

7106 91 10 ja 7106 91 90

Survetöötlemata

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 7106 neljanda lõigu punktis II kirjeldatud tooted.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kangid, millel on kaubanduslikel eesmärkidel sile pind ja proovitempel.

Hõbe ja hõbedasulamid teradena klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse juhul, kui need ei vasta käesoleva grupi alamrubriigi märkus 1 nõuetele.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tõmbamise või valtsimise abil valmistatud varbmaterjal (alamrubriik 7106 92 20 või 7106 92 80).

7108

Kuld (sh plaatinaga pinnatud kuld), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina

7108 11 00

Kullapulber

Kohaldada alamrubriigi 7106 10 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7108 12 00

Muul survetöötlemata kujul

Kohaldada alamrubriikide 7106 91 10 ja 7106 91 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7108 20 00

Mündikuld

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7108 20.

7110

Plaatina, survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina

Sulamite klassifitseerimise kohta selle rubriigi alamrubriikidesse vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.

7110 11 00 kuni 7110 19 80

Plaatina

Termini „plaatina” tähenduse kohta nendes alamrubriikides vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 2.

7110 11 00

Survetöötlemata või pulbrina

Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00, 7106 91 10 ja 7106 91 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7110 21 00

Survetöötlemata või pulbrina

Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00, 7106 91 10 ja 7106 91 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7110 31 00

Survetöötlemata või pulbrina

Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00, 7106 91 10 ja 7106 91 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7110 41 00

Survetöötlemata või pulbrina

Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00, 7106 91 10 ja 7106 91 90 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7112

Väärismetallide või väärismetalliga plakeeritud metallide jäätmed ja jäägid; muud väärismetalle või väärismetalliühendeid sisaldavad jäätmed ja jäägid, mida kasutatakse peamiselt neist väärismetallide eraldamiseks

Väärismetallide või väärismetalliga plakeeritud metallide jäätmed ja jäägid, mis on sulatatud ja valatud kangideks, plokkideks jms vormideks, ei kuulu sellesse rubriiki, vaid need klassifitseeritakse survetöötlemata metallina.

III. JUVEELTOOTED, KULLASSEPA- JA HÕBESEPATOOTED JM TOOTED

7113

Juveeltooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist

Vaata selle grupi märkus 2 A ja 9.

7114

Hõbesepa- ja kullassepatooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist

Vaata selle grupi märkus 2 A ja 10.

7116

Tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või poolvääriskividest (looduslikest, tehislikest või taastatud)

Vaata selle grupi märkus 2 B.

7117

Juveeltoodete imitatsioonid

Vaata selle grupi märkus 11.

7117 11 00 kuni 7117 19 99

Mitteväärismetallist, väärismetalliga pinnatud või mitte

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | mitteväärismetallist ketid, teatavasse pikkusesse lõigatud, millest igaühest võib valmistada ühe ehteimitatsiooni või moeehte, näiteks kinnitusotste lisamisega. Taoliste kettide pikkus ei ületa tavaliselt 2 meetrit; |
| --- | --- |

1.

mitteväärismetallist ketid, teatavasse pikkusesse lõigatud, millest igaühest võib valmistada ühe ehteimitatsiooni või moeehte, näiteks kinnitusotste lisamisega. Taoliste kettide pikkus ei ületa tavaliselt 2 meetrit;

| 2. | mitteväärismetallist kaunistusmotiivid, mis on määratletud HS selgitavate märkuste rubriigi 7117 teise lõigu punktis b. Alljärgnevalt näited: |
| --- | --- |

2.

mitteväärismetallist kaunistusmotiivid, mis on määratletud HS selgitavate märkuste rubriigi 7117 teise lõigu punktis b. Alljärgnevalt näited:

7118

Mündid

7118 10 10 ja 7118 10 90

Ametlikku kurssi mitteomavad mündid (v.a kuldmündid)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7118 10.

XV JAOTIS

MITTEVÄÄRISMETALLID JA NENDEST VALMISTATUD TOOTED

Üldist

Mitteväärismetallide jäätmed ja murd, mis on sulatatud ja valatud valuplokkide, kangide, plokkide, tükkide vms esmasvormidena, klassifitseeritakse töötlemata metallina, mitte aga jäätmete või murruna. Seega klassifitseeritakse need nt rubriiki 7601 (alumiinium), 7801 (plii), 7901 (tsink) või alamrubriiki 8104 11 00 või 8104 19 00 (magneesium).

Termin „metall” all tuleb mõista ka metalle, millel on amorfne (mittekristalne) struktuur, nagu metallklaas ja pulbermetallurgiatooted.

GRUPP 72

RAUD JA TERAS

Üldist

| A. | Sepistatud ja valtsitud tooteid võib eristada mitmel viisil, kui sellist eristamist on vaja (rubriigid 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 ja 7228).
  Kui kogu ese on kättesaadav, tuleb kõigepealt uurida, kuidas selle ristlõige varieerub:






  — | kui muutused ei ole korrapärased, siis on toode sepistatud; |
| --- | --- | --- |

A.

Sepistatud ja valtsitud tooteid võib eristada mitmel viisil, kui sellist eristamist on vaja (rubriigid 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 ja 7228).

Kui kogu ese on kättesaadav, tuleb kõigepealt uurida, kuidas selle ristlõige varieerub:

—

kui muutused ei ole korrapärased, siis on toode sepistatud;

| — | kui aga ristlõike muutused korduvad korrapäraselt või kui läbilõige on konstantne, võib toode olla kas sepistatud või valtsitud. Sellisel juhul tuleb uurida kõiki alljärgnevaid näitajaid:






  1. | ristlõike mõõtmed

  Suurte mõõtmetega tooted (ristlõike pindalaga üle 150 000  mm2) on tõenäoliselt sepistatud. Kui mõõtmed on väikesed (minimaalne mõõde alla 15 mm), siis on toode tõenäoliselt valtsitud; |
| --- | --- | --- |

—

kui aga ristlõike muutused korduvad korrapäraselt või kui läbilõige on konstantne, võib toode olla kas sepistatud või valtsitud. Sellisel juhul tuleb uurida kõiki alljärgnevaid näitajaid:

1.

ristlõike mõõtmed

Suurte mõõtmetega tooted (ristlõike pindalaga üle 150 000  mm2) on tõenäoliselt sepistatud. Kui mõõtmed on väikesed (minimaalne mõõde alla 15 mm), siis on toode tõenäoliselt valtsitud;

| 2. | ristlõike kuju

  Kui see on lihtne (nt ruut, ristkülik, ümar, kuusnurk jne), siis võib toode olla nii valtsitud kui sepistatud, seevastu keerukama kujuga tooted on peaaegu alati sepistatud; |
| --- | --- |

2.

ristlõike kuju

Kui see on lihtne (nt ruut, ristkülik, ümar, kuusnurk jne), siis võib toode olla nii valtsitud kui sepistatud, seevastu keerukama kujuga tooted on peaaegu alati sepistatud;

| 3. | pikkus

  Kui toode on üle 5 m pikk, on ta peaaegu kindlalt valtsitud; kui lühem, võib ta olla kas valtsitud või sepistatud; |
| --- | --- |

3.

pikkus

Kui toode on üle 5 m pikk, on ta peaaegu kindlalt valtsitud; kui lühem, võib ta olla kas valtsitud või sepistatud;

| 4. | mõõtmete tolerantsid

  Ristlõike mõõtmete tolerantsid on valtsitud toodetel palju väiksemad kui sepistatud toodetel; |
| --- | --- |

4.

mõõtmete tolerantsid

Ristlõike mõõtmete tolerantsid on valtsitud toodetel palju väiksemad kui sepistatud toodetel;

| 5. | metallograafiline struktuur

  Kuivõrd valtsitud toodete redutseerimisaste on tavaliselt sepistatud toodete omast märgatavalt suurem, on neid mikroskoobiga uurides peaaegu alati võimalik eristada.
  Peamised uurimisobjektid on lisandiosakesed ja struktuur:






  a) | valtsitud toodetes on lisandiosakesed väga õhukeseks veninud ja peaaegu täiesti paralleelsed valtsimissuunaga; sepistatud toodetes on need seevastu lühemad (kujult peaaegu elliptilised) ning ei ole täiesti paralleelsed; |
| --- | --- | --- |

5.

metallograafiline struktuur

Kuivõrd valtsitud toodete redutseerimisaste on tavaliselt sepistatud toodete omast märgatavalt suurem, on neid mikroskoobiga uurides peaaegu alati võimalik eristada.

Peamised uurimisobjektid on lisandiosakesed ja struktuur:

a)

valtsitud toodetes on lisandiosakesed väga õhukeseks veninud ja peaaegu täiesti paralleelsed valtsimissuunaga; sepistatud toodetes on need seevastu lühemad (kujult peaaegu elliptilised) ning ei ole täiesti paralleelsed;

| b) | Pärast lõõmutamist uuritud valtsitud toodete struktuuris, kui toode on karastatud ja noolutatud, on likvatsioonijooned peaaegu täiesti sirgjoonelised, valtsimissuunaga paralleelsed. Sepistatud toodetes, seevastu, on selliseid jooni palju harvemini või need puuduvad hoopis. |
| --- | --- |

b)

Pärast lõõmutamist uuritud valtsitud toodete struktuuris, kui toode on karastatud ja noolutatud, on likvatsioonijooned peaaegu täiesti sirgjoonelised, valtsimissuunaga paralleelsed. Sepistatud toodetes, seevastu, on selliseid jooni palju harvemini või need puuduvad hoopis.

| 6. | kogus

  Sepistatud tooteid tarnitakse üldiselt väikestes kogustes.
  Valtsimine võib toimuda kuumalt või külmalt. Olenevalt valtsitava tooriku kujust, valtside asendist ja kujust, võidakse menetlust kasutada lamedate toodete tootmiseks, nt pleki (lehtmetalli), plaatide või rehvide ja lintide, ümara või hulknurkse ristlõikega varbmaterjali või erineva ristlõikega profiilide ja torude valmistamiseks. |
| --- | --- |

6.

kogus

Sepistatud tooteid tarnitakse üldiselt väikestes kogustes.

Valtsimine võib toimuda kuumalt või külmalt. Olenevalt valtsitava tooriku kujust, valtside asendist ja kujust, võidakse menetlust kasutada lamedate toodete tootmiseks, nt pleki (lehtmetalli), plaatide või rehvide ja lintide, ümara või hulknurkse ristlõikega varbmaterjali või erineva ristlõikega profiilide ja torude valmistamiseks.

| B. | Plastse deformatsiooni (nt valtsimine, sepistamine, lehtstantsimine) teatavate liikide määratluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punktid A ja B. |
| --- | --- |

B.

Plastse deformatsiooni (nt valtsimine, sepistamine, lehtstantsimine) teatavate liikide määratluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punktid A ja B.

| C. | Kuumvaltsitud või -tõmmatud toodete ning külmprotsessides saadud või viimistletud toodete erinevuse kohta vt selle grupi HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punkt B, viimane lõik.
  Mõned eelpool nimetatud kuum- ja külmvaltsitud toodete erinevused võivad väheneda või kaduda, kui külmvaltstooteid lõõmutada; samamoodi võidakse kuumvaltstooteid kergelt külmviimistleda, mille järel kuum- ja külmvaltstooted erinevad vaid pinna kõvaduse ja välisilme poolest.
  Kuumvaltsitud või -tõmmatud latid, varbmaterjal ja profiilid võidakse viimistleda külmtõmbamise või muu menetlusega — eriti rihtimise ja kalibreerimisega — mis annavad tootele parema viimistluse. Selle operatsiooni tulemusena klassifitseeritakse tooted kui „külmvormitud või külmviimistletud”.
  Lihtsat külmõgvendust ja tagist puhastamist ei peeta rihtimis- või kalibreerimisprotsessiks ning seetõttu ei mõjuta need lattide, varraste ja kujuprofiilide klassifitseerimist, kui need on kuumvaltsitud või -pressitud, kuid edasise töötluseta. Samamoodi ei peeta taolisi väänatud latte ja vardaid külmviimistletuiks. |
| --- | --- |

C.

Kuumvaltsitud või -tõmmatud toodete ning külmprotsessides saadud või viimistletud toodete erinevuse kohta vt selle grupi HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punkt B, viimane lõik.

Mõned eelpool nimetatud kuum- ja külmvaltsitud toodete erinevused võivad väheneda või kaduda, kui külmvaltstooteid lõõmutada; samamoodi võidakse kuumvaltstooteid kergelt külmviimistleda, mille järel kuum- ja külmvaltstooted erinevad vaid pinna kõvaduse ja välisilme poolest.

Kuumvaltsitud või -tõmmatud latid, varbmaterjal ja profiilid võidakse viimistleda külmtõmbamise või muu menetlusega — eriti rihtimise ja kalibreerimisega — mis annavad tootele parema viimistluse. Selle operatsiooni tulemusena klassifitseeritakse tooted kui „külmvormitud või külmviimistletud”.

Lihtsat külmõgvendust ja tagist puhastamist ei peeta rihtimis- või kalibreerimisprotsessiks ning seetõttu ei mõjuta need lattide, varraste ja kujuprofiilide klassifitseerimist, kui need on kuumvaltsitud või -pressitud, kuid edasise töötluseta. Samamoodi ei peeta taolisi väänatud latte ja vardaid külmviimistletuiks.

| D. | Plakeerimise määratluse kohta vt selle grupi HS üldselgitavate märkuste IV osa punkti C 2 alapunkt e.
  Väärismetallidega plakeeritud mitteväärismetallid klassifitseeritakse 71. gruppi plakeerimiskihi paksusest hoolimata (vt HS selgitavad märkused, grupp 71). |
| --- | --- |

D.

Plakeerimise määratluse kohta vt selle grupi HS üldselgitavate märkuste IV osa punkti C 2 alapunkt e.

Väärismetallidega plakeeritud mitteväärismetallid klassifitseeritakse 71. gruppi plakeerimiskihi paksusest hoolimata (vt HS selgitavad märkused, grupp 71).

| E. | Pinnatöötluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punkt C 2, alapunkt d. |
| --- | --- |

E.

Pinnatöötluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, punkt C 2, alapunkt d.

| F. | Viimistlemata sepised, millel ei ole enam rubriikide 7207, 7218 või 7224 toodete sepistamisel jämedalt vormitud väliskuju, tuleb klassifitseerida samadesse rubriikidesse kui viimistletud tooted (tavaliselt grupid 82, 84, 85 ja 87). Seega on kohane klassifitseerida raud- ja terassepised väntvõllide jaoks rubriiki 8483. |
| --- | --- |

F.

Viimistlemata sepised, millel ei ole enam rubriikide 7207, 7218 või 7224 toodete sepistamisel jämedalt vormitud väliskuju, tuleb klassifitseerida samadesse rubriikidesse kui viimistletud tooted (tavaliselt grupid 82, 84, 85 ja 87). Seega on kohane klassifitseerida raud- ja terassepised väntvõllide jaoks rubriiki 8483.

| I. ESMASED MATERJALID; GRAANULID JA PULBRID |
| --- |
| 7201 | Toormalm ja peegelmalm kangide, plokkide või muude esmasvormidena

  Toormalm ja peegelmalm on määratletud selle grupi märkuse 1 alapunktides a ja b.
  Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalm, mis sisaldab üle 6 %, kuid mitte üle 30 % massist mangaani, tuleb klassifitseerida kui peegelmalm (alamrubriik 7201 50 90). Kui sulam sellise mangaanisisaldusega sisaldab muud elementi suuremas proportsioonis kui märkuses 1 a loetletud, nt ränisisaldus on suurem kui 8 % massist, siis klassifitseeritakse see ferrosulamina; antud näite puhul tuleb see klassifitserida alamrubriikidesse 7202 21 00 – 7202 29 90 (ferrosiliitsium). (Kui sulam sisaldab üle 30 % massist mangaani ja 8 % massist räni, siis tuleb seda pidada ferrosilikomangaaniks, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 7202 30 00, ja kui kõnesolev sulam sisaldab veel muud legeerivat lisandit märkuses 1 c sätestatud proportsioonis, siis tuleb sulam klassifitseerida alamrubriiki 7202 99 80).
  Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalmi, mis ei ole peegelmalm ja tuleb seetõttu klassifitseerida alamrubriikidesse 7201 10 11 – 7201 50 90, mangaanisisaldus on kuni 6 % massist. Seda liiki toormalm klassifitseeritakse endiselt legeerivast lisandist sõltuvalt kas legeerimata toormalmiks (alamrubriigid 7201 10 11 – 7201 20 00) või legeeritud toormalmiks (7201 50 10 või 7201 50 90).
  Legeeritud toormalm on määratletud selle grupi alamrubriikide märkuste punktis 1 a; legeerimata toormalm ei tohi sisaldada, kas eraldi või koos võttes, massist üle:






  — | 0,2 % kroomi, |

I. ESMASED MATERJALID; GRAANULID JA PULBRID

7201

Toormalm ja peegelmalm kangide, plokkide või muude esmasvormidena

Toormalm ja peegelmalm on määratletud selle grupi märkuse 1 alapunktides a ja b.

Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalm, mis sisaldab üle 6 %, kuid mitte üle 30 % massist mangaani, tuleb klassifitseerida kui peegelmalm (alamrubriik 7201 50 90). Kui sulam sellise mangaanisisaldusega sisaldab muud elementi suuremas proportsioonis kui märkuses 1 a loetletud, nt ränisisaldus on suurem kui 8 % massist, siis klassifitseeritakse see ferrosulamina; antud näite puhul tuleb see klassifitserida alamrubriikidesse 7202 21 00 – 7202 29 90 (ferrosiliitsium). (Kui sulam sisaldab üle 30 % massist mangaani ja 8 % massist räni, siis tuleb seda pidada ferrosilikomangaaniks, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 7202 30 00, ja kui kõnesolev sulam sisaldab veel muud legeerivat lisandit märkuses 1 c sätestatud proportsioonis, siis tuleb sulam klassifitseerida alamrubriiki 7202 99 80).

Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalmi, mis ei ole peegelmalm ja tuleb seetõttu klassifitseerida alamrubriikidesse 7201 10 11 – 7201 50 90, mangaanisisaldus on kuni 6 % massist. Seda liiki toormalm klassifitseeritakse endiselt legeerivast lisandist sõltuvalt kas legeerimata toormalmiks (alamrubriigid 7201 10 11 – 7201 20 00) või legeeritud toormalmiks (7201 50 10 või 7201 50 90).

Legeeritud toormalm on määratletud selle grupi alamrubriikide märkuste punktis 1 a; legeerimata toormalm ei tohi sisaldada, kas eraldi või koos võttes, massist üle:

—

0,2 % kroomi,

| — | 0,3 % vaske, |
| --- | --- |

—

0,3 % vaske,

| — | 0,3 % niklit, |
| --- | --- |

—

0,3 % niklit,

| — | 0,1 % igaühte alljärgnevatest elementidest: alumiinium, molübdeen, titaan, volfram, vanaadium. |
| --- | --- |

—

0,1 % igaühte alljärgnevatest elementidest: alumiinium, molübdeen, titaan, volfram, vanaadium.

7201 50 10

Legeeritud toormalm, mis sisaldab vähemalt 0,3 %, kuid mitte üle 1 % massist titaani ja vähemalt 0,5 %, kuid mitte üle 1 % massist vanaadiumi

Selle alamrubriigi tooteid kasutatakse peamiselt eriti kulumiskindlate komponentide tootmiseks, nagu väntvõllid, piduritrumlid, pumbakolvid, valtsimisel kasutatavad silindrilised valtsid, vasarastantsid, torustiku põlved, valuplokivormid.

7201 50 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad järgmist liiki toormalmid:

| 1. | 0,5–3,5 % niklisisaldusega toormalm suure mehaanilise tugevusega toodete valmistamiseks; |
| --- | --- |

1.

0,5–3,5 % niklisisaldusega toormalm suure mehaanilise tugevusega toodete valmistamiseks;

| 2. | 3,3–5 % nikli- ja 1,4–2,6 % kroomisisaldusega Ni-Hard-toormalm suure kulumiskindlusega toodete valmistamiseks; |
| --- | --- |

2.

3,3–5 % nikli- ja 1,4–2,6 % kroomisisaldusega Ni-Hard-toormalm suure kulumiskindlusega toodete valmistamiseks;

| 3. | suure nikli-, kroomi-, räni- või vasesisaldusega toormalm korrosioonikindlate toodete valmistamiseks; |
| --- | --- |

3.

suure nikli-, kroomi-, räni- või vasesisaldusega toormalm korrosioonikindlate toodete valmistamiseks;

| 4. | samuti nikli- või kroomisisaldusega toormalm kuumuskindlate toodete valmistamiseks; |
| --- | --- |

4.

samuti nikli- või kroomisisaldusega toormalm kuumuskindlate toodete valmistamiseks;

| 5. | vasesisaldusega toormalm. |
| --- | --- |

5.

vasesisaldusega toormalm.

7202

Ferrosulamid

Selle grupi märkus 1 c määratleb „ferrosulamid”, andes eelkõige sulami mitteraudelementide ja raua sisalduse piirmäärad.

Ferrosulamite alamrubriikidevahelise klassifitseerimise kohta rubriigi 7202 sees vt selle grupi alamrubriigi märkuste punkti 2.

Seega, näiteks, ferrosulam mangaanisisaldusega üle 30 % ja ränisisaldusega kuni 8 % massist klassifitseeritakse alamrubriikidesse 7202 11 20 – 7202 19 00; aga kui mangaanisisaldus on üle 30 % ja ränisisaldus üle 8 %, siis klassifitseeritakse ta alamrubriiki 7202 30 00. Samalaadselt peab ferrosilikomanganoalumiinium sisaldama räni üle 8 %, mangaani üle 30 % ja alumiiniumi üle 10 % massist, et teda klassifitseeritaks alamrubriiki 7202 99 80.

Kui kahe-, kolme- või neljakomponendilisel ferrosulamil ei ole eraldi oma alamrubriiki, siis ta klassifitseeritakse alamrubriiki 7202 99 80.

Malmi- ja terasetööstuse jäätmed, mis sulatatakse ja toorvaluna uuesti valuplokivormidesse, valatakse (valuplokkideks valatud jäätmed), ja millel on ferrosulami koostis ning mida kasutatakse lisaainetena eriteraste tootmisel, klassifitseeritakse rubriigi 7202 alamrubriikidesse vastavalt koostisosa ainele.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu mitteraudmetallide sulatusjäägid, mida väävli, fosfori või mõne muu lisandi sisalduse tõttu ei saa ferrosulamina kasutada (üldjuhul alamrubriik 2620).

7202 11 20 kuni 7202 19 00

Ferromangaan

Ferromangaan esineb töötlemata tükkidena, millel on valge helkiv murdepind. See on habras ja väga kõva. Seda kasutatakse terase desoksüdeerimiseks, desulfureerimiseks ja taastsementiitimiseks ning täiendava mangaani lisamisel ka legeerelemendina.

7202 11 20 ja 7202 11 80

Süsinikusisaldusega üle 2 % massist

Nendesse alamrubriikidesse kuulub kõrge süsinikusisaldusega ferromangaan (kõrgsüsinikferromangaan). Kõige enam kasutatava kvaliteedi puhul on süsinikusisaldus 6–7 %; mangaanisisaldus peab olema üle 30 %, kuid on tavaliselt 70–80 %.

7202 19 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub keskmise (1,25–1,5 %) või madala (alla 0,75 %) süsinikusisaldusega ferromangaan; mangaanisisaldus võib kõikuda piirides 80–90 %.

Selliseid tooteid kasutatakse madalat süsinikusisaldust nõudva legeeritud mangaanterase valmistamisel.

7202 21 00 kuni 7202 29 90

Ferrosiliitsium

Ferrosiliitsiumil on läikivhall murdepind ja ta on habras. Kaubanduses esineb liike, mille ränisisaldus on vahemikus 10 % kuni peaaegu 96 % massist ja mille süsinikusisaldus on madal (0,1–0,2 %).

Seda kasutatakse kas terase rafineerimiseks või ränisisaldavate teraste tootmiseks (eriti „elektrotehniline plekk”) või (kallima räni asemel) redutseerijana (silikotermia) muudes metallurgilistes protsessides, nt magneesiumimetallurgias.

7202 30 00

Ferrosilikomangaan

Ferrosilikomangaani, mida tuntakse ka lihtsalt ränimangaanina, ränisisaldusega üle 8 %, kuid mitte üle 35 %, mangaanisisaldusega üle 30 %, kuid mitte üle 75 % ja süsinikusisaldusega kuni 3 %, kasutatakse erineval kujul.

Selle kasutus on samalaadne ferrosiliitsiumi kasutusega, kuid räni ja mangaani koosmõju vähendab mittemetalliliste lisandite suletise miinimumini ja kokkuvõttes vähendab sulami hapnikusisaldust.

7202 41 10 kuni 7202 49 90

Ferrokroom

Ferrokroom esineb väga kõvade kristalliliste tükkidena, milles kristallid on mõnikord väga suured.

Üldjuhul sisaldab ferrokroom 60–75 % massist kroomi; tavalises ferrokroomis on süsinikusisaldus 4–10 % massist ja see võib olla vähendatud kuni 0,01 % ni, mis vastavalt vähendab rabedust. Seda kasutatakse kroomteraste tootmiseks.

7202 50 00

Ferrosilikokroom

Ferrosilikokroom sisaldab üldiselt räni 30 % ja kroomi 50 % massist ning süsinikusisaldus võib olla kõrge või väga madal nagu ferrokroomi puhul.

Seda kasutatakse samaks otstarbeks kui ferrokroomi; ränisisaldus hõlbustab terase desoksüdeerimist.

7202 60 00

Ferronikkel

Sellesse alamrubriiki kuuluv ferronikkel sisaldab alla 0,5 % väävlit ja teda kasutatakse tavaliselt legeerelemendina nikkelterase tootmisel.

Ferroniklit väävlisisaldusega 0,5 % ja rohkem ei saa nikkelterase valmistamiseks sellisel kujul kasutada; seda peetakse nikkelmetallurgia vahesaaduseks ja klassifitseeritakse seetõttu rubriiki 7501.

Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse siiski teatavad sulamid, mis on kaubanduses tuntud valunikli nime all ja mida kasutatakse eelkõige korrosiooni- või kuumuskindlate toodete valamiseks. Sellised sulamid on näiteks teatavad austeniitmalmi liigid, mida tuntakse mitmesuguste registreeritud kaubanimetuste all ning mille niklisisaldus on kuni 36 %, kroomisisaldus 6 %, ränisisaldus 6 % ja süsinikusisaldus üle 2 % massist ja mis mõnikord võib sisaldada väikestes kogustes muid elemente (alumiiniumi, mangaani, vaske jne). Kombineeritud nomenklatuuri mõistes ei saa neid tooteid pidada toormalmiks üle 10 % niklisisalduse tõttu, ega teraseks üle 2 % süsinikusisalduse tõttu.

7202 99 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ferrosilikokaltsium, ferromanganotitaan, ferrosilikonikkel, ferrosilikoaluminokaltsium, ferroalumiinium, ferrosilikoalumiinium ja ferrosilikomanganoalumiinium.

Ferroalumiinium sisaldab tavaliselt 12–30 % alumiiniumi.

Teatavaid ferroalumiiniumi liike kasutatakse mõnikord eriotstarbeliste detailide valamiseks seetõttu, et neil on ka kõrgetel temperatuuridel suur korrosioonikindlus, samuti nende magnetiliste ja soojuslike omaduste tõttu.

Ferrosilikoalumiiniumi kasutatakse erinevates sulamites, mis sisaldavad, näiteks:

| — | 45 % massist räni ja 20–25 % massist alumiiniumi; |
| --- | --- |

—

45 % massist räni ja 20–25 % massist alumiiniumi;

| — | 65–75 % räni, üle 10 %, kuid mitte üle 15 % alumiiniumi ja 3–4 % titaani; |
| --- | --- |

—

65–75 % räni, üle 10 %, kuid mitte üle 15 % alumiiniumi ja 3–4 % titaani;

| — | 20–25 % räni, 20–25 % mangaani ja üle 10 %, kuid mitte üle 12 % alumiiniumi. |
| --- | --- |

—

20–25 % räni, 20–25 % mangaani ja üle 10 %, kuid mitte üle 12 % alumiiniumi.

Ferrosilikomanganoalumiinium sisaldab üldiselt räni 20 %, mangaani 35 % ja alumiiniumi 10–12 % massist.

7203

Rauamaagi jm käsnrauasaaduste otsesel redutseerimisel saadud raud, tükkidena, graanulitena vms kujul; raud minimaalse puhtusega 99,94 % massist, tükkidena, graanulitena vms kujul

7203 90 00

Muud

Peale rubriigi 7203 teise osa sõnastuses nimetatud ja HS selgitavate märkuste rubriigi 7203 eelviimases lõigus nimetatud toodete hulka kuuluvad sellesse alamrubriiki käsnrauasaadused, mis on saadud muul viisil kui rauamaagi otsesel redutseerimisel, s.o tooted, mis on saadud sulatatud toormalmist pihustamismenetlusel.

7204

Malmi ja terase jäätmed ja jäägid; praagitud raua või terase valuplokid ümbersulatamiseks

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 7204 punktis A kirjeldatud jäätmete ja murru kuuluvad sellesse rubriiki ka tükeldatud raudteerööpad pikkusega alla 1,5 m (vt selgitavad märkused, alamrubriik 7302 10 90).

7204 41 10

Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru ja viilmed

Sellesse alamrubriiki ei kuulu freesimisjäätmed ja viilmed, mis on eraldatud muudelt esemetelt (nt magnetmenetlusel) ja mis on tera suuruse poolest ühtlustatud (nt sõelumisega). Olenevalt tera suurusest (vt XV jaotise märkus 8 b ja selle grupi märkus 1 h), kuuluvad need tooted alamrubriikidesse 7205 10 00, 7205 21 00 või 7205 29 00.

7204 49 10

Purustatud (tükeldatud)

Purustatud (tükeldatud) jäätmete ja murru hulka kuuluvad tooted, mille massist 95 % on läbimõõduga kuni 200 mm.

7204 49 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puistejäätmed ja murd, näiteks, mis sisaldavad malmi, tinatatud raua ja erinevate teraseliikide segu.

7204 50 00

Praagitud valuplokid ümbersulatamiseks

Praagitud valuplokid ümbersulatamiseks, millel on ferrosulami koostis ja mida kasutatakse lisakomponendina eriteraste tootmisel, klassifitseeritakse rubriigi 7202 alamrubriikidesse.

7205

Graanulid ja pulber toormalmist, peegelmalmist, rauast või terasest

7205 21 00 ja 7205 29 00

Pulber

Nende alamrubriikide tooteid võidakse segada kas legeerivate lisanditega HS selgitavate märkuste rubriigi 7205 punktis B nimetatud otstarbel või kaitsvate ainetega (nt tsink), vältimaks raua isesüttimise ohtu.

II. RAUD JA LEGEERIMATA TERAS

7208

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata

Selle rubriigi alamrubriikides tähistab termin „edasine valtsimine” üksnes protsessi, kus metall liigub kahe vastassuunas pöörleva valtsi vahelt läbi ja seeläbi metalli paksus väheneb. Selle protsessiga võib metalli pealispinda või selle mehaanilisi omadusi parandada. Termin „edasine valtsimine” ei hõlma siiski viimistlusvaltsimist e dresseerimist, mis üksnes veidi vähendab metalli paksust, ega ka muid protsesse, mis küll vormivad metalli, kuid ei vähenda metalli paksust.

7208 90 20 ja 7208 90 80

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuumvaltsitud tasapinnalised tooted, mis on läbinud ühe või mitu HS selgitavate märkuste rubriigi 7208 teise lõigu punktides 3–5 nimetatud pinnatöötlust ja/või mis on lõigatud muusse vormi kui ruut või ristkülik.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kuumvaltsitud tasapinnalised tooted, mida on pärast valtsimist töödeldud, nt gofreeritud, perforeeritud, ääred faasitud või ümardatud.

Tooteid, mille reljeefne muster on otsese valtsimise tulemus, ei peeta siiski nende alamrubriikide mõistes edasitöödelduiks.

7209

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

7209 90 20 ja 7209 90 80

Muud

Kohaldada alamrubriikide 7208 90 20 ja 7208 90 80 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7210

Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

Selle rubriigi mõistes on plakeeritud tooted need tooted, mis on plakeeritud selle grupi HS selgitavate üldmärkuste, IV osa, punkt C 2, alapunkt e kohaselt, ja pinnatud või kaetud tooted on need tooted, mis on läbinud ühe või mitu pinnatöötlust selgitavate üldmärkuste eelpool nimetatud osa punkti d alapunktide iv ja v kohaselt.

7210 12 20

Valgeplekk

Sellesse alamrubriiki ei kuulu lakitud valgeplekk (rubriik 7210 70 10).

7210 20 00

Pliiga (sh plii ja tina sulamiga) pinnatud või kaetud

Selles alamrubriigis tähendab „ternplekk” lehtvaltstooteid paksusega alla 0,5 mm, mis on elektrolüüsil või sulametalli vanni kastmisel pliitinasulami kihiga kaetud. Ternpleki mõlemal pool ei tohi toote plii üldkogus ületada 120 g/m2.

7210 30 00

Tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 7210 41 ja 7210 49.

7210 41 00

Gofreeritud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7208, kuues lõik.

7210 61 00

Alumiiniumi-tsingisulamiga pinnatud või kaetud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lehtvaltstooted, mis on pinnatud või kaetud sulamitega, mille massis on alumiiniumit tsingist rohkem. Muud legeerivad lisandid on lubatud.

7210 90 80

Muud

Peale emailitud lehtede või plaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki hõbetatud, kullatud või platineeritud lehed ja plaadid, s.t ühelt või mõlemalt poolt väärismetallidega muul viisil kaetud, v.a plakeerimine. Peamiselt kasutatavad pinnatöötlusprotsessid on elektrolüütiline sadestamine, pihustamine ja aurustamine vaakumis (vt selle grupi HS üldselgitavate märkuste IV osa punkti C 2 d alapunkt iv).

7211

Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

Sellesse rubriiki ei kuulu muu kujuga lehtvaltstooted peale ruudu- või ristkülikukujuliste, isegi kui nende laius on alla 600 mm (rubriik 7208).

7212

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

Kohaldada rubriigi 7210 ja selle alamrubriikide selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7212 10 10

Valgeplekk, pinnatöötlusega, edasi töötlemata

Sellesse alamrubriiki ei kuulu valgeplekk, mis on lakitud, kuid edasi töötlemata (alamrubriik 7212 40 20).

7212 50 61

Alumiiniumi-tsingisulamitega pinnatud või kaetud

Alamrubriiki 7210 61 00 selgitavad märkused vastavate muudatustega kehtivad selle alamrubriigi kohta.

7214

Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud (k.a valtsimisjärgselt väänatud vardad), edasi töötlemata

7214 10 00

Sepistatud

Erinevuse kohta sepistatud ja valtsitud toodete vahel vaata selle grupi HS üldselgitavate märkuste punktis A.

7215

Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest

7215 50 11 kuni 7215 50 80

Muud, külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata

Kuumvaltsitud varbmaterjal võib olla külmviimistletud tõmbamise või muu töötlemise — eelkõige pinnaviimistluse või kalibreerimise teel — et anda tootele parem kvaliteet ja välisilme. Viimistluse parandamine seisneb läbimõõdu ja ovaalsuse hälvete vähendamises ning kõikide defektide, nagu mikropraod või dekarboniseerunud tsoonid, kõrvaldamine pealispinnalt. Nii saadud varbmaterjal klassifitseeritakse kui „külmvormitud” või „külmviimistletud”. Nende pind on tavaliselt sile ja üsna ühtlane. Neil puuduvad uurded ja muud pinnadefektid, kuigi mõõtu töödeldud varbmaterjalil võib sõltuvalt pinnaviimistluse astmest olla üksikuid kuni keskmise suurusega pinnakonarusi.

Muud pinnatöötlused peale eelpool kirjeldatu, nagu näiteks poleerimine, sellesse rubriiki ei kuulu (vt alamrubriigi 7215 90 00 selgitavad märkused).

7215 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub sepistatud, kuumvaltsitud või kuumtõmmatud ning külmtöödeldud varbmaterjal, mis on läbinud:

| 1. | pinnatöötluse peale HS selgitavate märkuste rubriigi 7214 neljanda lõigu punktides 1 ja 3 nimetatute, nt poleerimise, dekoratiivlihvimise, tehisoksüdeerimise, fosfaatimise, oksalaatimise, pindamise ja plakeerimise; või |
| --- | --- |

1.

pinnatöötluse peale HS selgitavate märkuste rubriigi 7214 neljanda lõigu punktides 1 ja 3 nimetatute, nt poleerimise, dekoratiivlihvimise, tehisoksüdeerimise, fosfaatimise, oksalaatimise, pindamise ja plakeerimise; või

| 2. | mehaanilise töötlemise, nagu perforeerimine või kalibreerimine. |
| --- | --- |

2.

mehaanilise töötlemise, nagu perforeerimine või kalibreerimine.

7216

Kujuprofiilid rauast või legeerimata terasest

Sellesse alamrubriiki ei kuulu perforeeritud nurkteras ega „Halfen”-nurkteras ning profiilmaterjal, mis klassifitseeritakse rubriiki 7308 ja mis on kirjeldatud kõnesoleva rubriigi selgitavates märkustes.

7216 32 11

Paralleeläärikutega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes profiilid, mille äärikutel on sise- ja välispinnad paralleelsed.

Profiilidel on alljärgnev kuju:

Image

7216 32 91

Paralleeläärikutega

Vaata alamrubriigi 7216 32 11 selgitavad märkused.

7216 50 91

Kumerpeaprofiilid

Sellesse alamrubriiki kuuluvatel toodetel on kogu pikkuses ühtlane täisristlõige nagu alltoodud joonisel, nende laius on tavaliselt alla 430 mm. Kumerpealati kõrgus „a” moodustab tavaliselt ühe seitsmendiku lati laiusest „b”.

Image

7216 69 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nurkteras, profiilid ja sorditeras, mis on külmvormitud või külmtõmmatud nii, et nende paksus väheneb.

7216 91 10 ja 7216 91 80

Lehtvaltstoodetest külmvormitud või -viimistletud

Kohaldada alamrubriigi 7215 90 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

7216 91 10

Profiilplekk

Profiilplekki kasutatakse peamiselt fassaadide välisvoodriks.

Neil on tavaliselt alljärgnev kuju:

Image

Sellesse alamrubriiki ei kuulu paigaldusvahenditega profiilplekk (rubriik 7308 90 59).

7216 99 00

Muud

Kohaldada alamrubriigi 7215 90 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

III. ROOSTEVABA TERAS

7219

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega vähemalt 600 mm

7219 90 20 ja 7219 90 80

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuum- või külmvaltsitud lamedad tooted, mis on läbinud ühe või mitu selle grupi HS selgitavate üldmärkuste IV osa punkti C 2 alapunktides d ja e nimetatud pinnatöötlusprotsessi; või millel on ruudust või ristkülikust erinev kuju.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuum- või külmvaltsitud lamedad tooted, mida on pärast valtsimist töödeldud, nt perforeeritud, servad faasitud või ümardatud.

7220

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega alla 600 mm

Sellesse rubriiki ei kuulu muu kujuga lehtvaltstooted peale ruudu- või ristkülikukujuliste, isegi kui nende laius on alla 600 mm (rubriik 7219).

IV. MUU LEGEERTERAS; LEGEERITUD VÕI LEGEERIMATA TERASEST PUURTORUD

7225

Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega vähemalt 600 mm

7225 11 00

Tekstureeritud orienteeritud teralisusega

Tekstureeritud orienteeritud teralisusega lehtvaltstooted on tooted, mille magneetumus valtsimissuunas on märgatavalt parem kui valtsimissuunaga risti („Goss-tekstuur”). Taolised tooted on üldjuhul kaetud isolatsioonikihiga, mis koosneb tavaliselt klaasjast kilest (peamiselt magneesiumsilikaatidest).

7226

Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega alla 600 mm

7226 11 00

Tekstureeritud orienteeritud teralisusega

Vaata alamrubriigi 7225 11 00 selgitavad märkused.

7226 99 10

Tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 7210 41 ja 7210 49.

7226 99 30

Tsingiga muul viisil pinnatud või kaetud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 7210 41 ja 7210 49.

7227

Kuumvaltsitud varbmaterjal muust legeerterasest, korrapäratult kokku keritud

7227 90 95

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub keevitustraat, v.a rubriiki 8311 kuuluv.

7228

Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest puurtorud

7228 40 10 ja 7228 40 90

Muu varbmaterjal, sepistatud, edasi töötlemata

Erinevuse kohta sepistatud ja valtsitud toodete vahel vaata selle grupi HS üldselgitavate märkuste punktis A.

GRUPP 73

RAUD- JA TERASTOOTED

| 7301 | Rauast või terasest sulundkonstruktsioonid, puuritud, perforeeritud või mitte, monoliitsed või monteeritavad; keevitatud kujuprofiilid, rauast või terasest

  Sellesse rubriiki kuuluvad sulundkonstruktsioonid ning keevitatud kujuprofiilid, mida on töödeldud, nt puuritud, väänatud jne, kui selline töötlus ei ole andnud neile teiste rubriikide toodete omadusi. |
| --- | --- |
| 7301 20 00 | Kujuprofiilid

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu perforeeritud nurkteras, „Halfen”-nurkteras ega kujuprofiilid (rubriik 7308). |
| 7302 | Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks |
| 7302 10 10 | Voolujuhtivad mitteraudmetallist osadega

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult voolujuhtivad rööpad — v.a sõidurööpad — mille kontaktpind on mitteraudmetallist (alumiinium, vask) või mis on varustatud mitteraudmetallist ühenduselementidega.
  Selle alamrubriigi voolujuhtivatel rööbastel, mida harilikult ka „kolmandateks või (neljandateks) rööbasteks” kutsutakse, on ristlõige samasugune nagu sõidurööpal või kaksikpearööpal või täisnurkne või trapetsikujuline vms. Voolujuhtivad rööpad on tavaliselt valmistatud pehmemast terasest kui sõidurööpad, kuna nende elektrilised omadused on mehaanilistest omadustest olulisemad: elektritakistus, mis sõidurööbaste terasel on umbes 0,19 × 10–6 ohm m, on madala süsiniku- (u 0,08 %) ja mangaanisisaldusega (0,20 %) terasel ainult 0,11 ohm m ja Armco-raual (praktiliselt puhas raud: 99,9 % massist) isegi 0,10 ohm m.
  Voolujuhtivatel rööbastel võib kontaktpind olla ülal, küljel või all ja sageli on need kaitstud polümeerkattega, jättes üksnes selle külje katmata, millel liugkontakt liigub. |
| 7302 10 21 kuni 7302 10 29 | Laiatallaline rööbas

  Laiatallaline rööbas (ingl k Vignole rail, nimetatud selle leiutaja järgi) on tavaline rööbas, mida kasutatakse üldiselt tavaliste ja kiirraudteede või mägiraudteede või piirkondlike võrkude puhul.
  Rööbas on järgmise profiiliga: |
| | |
| 7302 10 40 | Riströöbas

  Riströöpad on eriotstarbelised rööpad trammiteedele ja tööstuslikuks kasutuseks, nt kraanadele ja sildkraanadele.
  Rööpa profiil on disainitud nii, et ratta äärik mahub riströöpa õõnesossa.
  Rööbas on jägmise profiiliga. |
| | |
| 7302 10 90 | Kasutatud

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu kasutatud rööpad, mida peetakse rubriigi 7204 vanarauaks, näiteks väändunud või tükeldatud rööpad pikkusega alla 1,5 m. |
| 7303 00 | Malmist torud ja õõnesprofiilid |
| 7303 00 10 | Survesüsteemides kasutatavad torud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad malmtorud, tavaliselt allmaatorustikud gaasi- ja veevarustuseks, mis taluvad survet vähemalt 10,13 baari. Taolised torud valmistatakse peaaegu eranditult erilisest kõrgtugevast keragrafiitmalmist (minimaalse tõmbetugevusega 420 MPa) ja neil peavad olema head mehaanilised omadused (eriti plastne deformeeritavus), et need pinnase järkjärgulise nihkumise tagajärjel ei puruneks. Seepärast peab nende voolavuspiir olema vähemalt 300 MPa. |
| 7304 | Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või terasest (v.a malmist)

  Selle rubriigi tooteid, mille pikkus ei ületa kahekordset suurimat välisläbimõõtu, ei loeta torudeks. Neid loetakse kas toruliitmikeks (rubriik 7307) või seibideks (rubriik 7318). |
| 7304 31 20 | Täppistorud

  Selle alamrubriigi toodetele on iseloomulikud siledad, läikivad või poleeritud sise- ja välispinnad ning väiksemad tolerantsid kui kuumviimistletud torudele.
  ISO standardile 3304 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele vastavaid torusid kasutatakse sellistel rakendusaladel nagu hüdro- või suruõhusüsteemid, amortisaatorid, hüdraulilised või pneumaatilised tõsteseadised ja üldjuhul mootorsõiduki-, mootori- või masinaosade valmistamisel.
  ISO standardite 2604 ja 6759 ja asjakohaste riigisisete standardite tingimustele vastavaid torusid kasutatakse torudena surveseadmetes: aurukateldes, auru ülekuumendites, soojusvahetites ja jõujaamade toitevee eelsoojendites, kus nõutakse täppistorudele ettenähtud tolerantse. |
| 7304 39 10 | Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad õmblusteta terastorud, mis tavaliselt saadakse õõnes- ja kuumvaltsimisega või õõnesvaltsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid „torutoorikuteks”. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete täpsus on suurem.
  Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud. |
| 7304 39 52 ja 7304 39 58 | Keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud (gaasitorud)

  Need torud on saadud kuumvaltsimise ja kalibreerimisega. Nende välisläbimõõt on 13,5–165,1 mm ja need tarnitakse siledate otstega või keermestatud otste ja muhvidega. Nende pinnad on kas viimistlemata või tsingitud või kaetud muu kaitsva materjaliga, nt plast või bituumen.
  Kuumviimistlus annab neile mehaanilised omadused, mis võimaldab neid paigalduskohal vastavas pikkuses lõigata, painutada ja vajadusel keermestada.
  Neid kasutatakse peamiselt hoonetes auru, vee ja gaasi jaotusvõrkudes.
  Nad vastavad ISO standardi 65 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele. |
| 7304 49 10 | Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

  Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused. |
| 7304 51 81 | Täppistorud

  Vaata alamrubriigi 7304 31 20 selgitavad märkused. |
| 7304 59 10 | Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

  Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused. |
| 7305 | Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbimõõduga üle 406,4 mm

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega. |
| 7306 | Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks lahtiste, keevitatud, needitud või või muude sellesarnaste õmblustega)

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega. |
| 7306 30 11 ja 7306 30 19 | Täppistorud, seinapaksusega

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nii kalibreeritud, kuid edasi töötlemata, kui ka keevitatud ja külmtõmmatud täppistorud.






  1. | Kalibreeritud, kuid edasi töötlemata torud

  Need torud saadakse tavaliselt ilma lisametallita pidevkeevitusega — kas kontakt- või induktsioonkeevitusega — rullikeeratud kuum- või külmvaltsitud lehtvaltstoodetest, pärast nende pikisuunas külmvormimist.
  Nende torude pinnad on enamasti tagist puhtad ja vormimise, keevitamise ja kalibreerimise tõttu õlijääkidega. Nendel ei ole väljaulatuvat keevisõmblust, kuna see on kohe pärast keevitamist maha lihvitud. Mõnel juhul silutakse keevisõmblus ka toote sisepinnalt.
  Keevitamisele järgneva külmtöötlemise ja kalibreerimise järel tarnitakse need tooted reeglina kalestunud olekus, kui rekristalliseerivat termotöötlust pole nõutud;
  Neid kasutatakse peamiselt mootorsõiduki- või masinaosade, metallmööbli, jalgrattaraamide, lapsevankrite, väravate ja balustraadide valmistamiseks.
  Nad vastavad ISO standardi 3306 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele. |

7301

Rauast või terasest sulundkonstruktsioonid, puuritud, perforeeritud või mitte, monoliitsed või monteeritavad; keevitatud kujuprofiilid, rauast või terasest

Sellesse rubriiki kuuluvad sulundkonstruktsioonid ning keevitatud kujuprofiilid, mida on töödeldud, nt puuritud, väänatud jne, kui selline töötlus ei ole andnud neile teiste rubriikide toodete omadusi.

7301 20 00

Kujuprofiilid

Sellesse alamrubriiki ei kuulu perforeeritud nurkteras, „Halfen”-nurkteras ega kujuprofiilid (rubriik 7308).

7302

Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

7302 10 10

Voolujuhtivad mitteraudmetallist osadega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult voolujuhtivad rööpad — v.a sõidurööpad — mille kontaktpind on mitteraudmetallist (alumiinium, vask) või mis on varustatud mitteraudmetallist ühenduselementidega.

Selle alamrubriigi voolujuhtivatel rööbastel, mida harilikult ka „kolmandateks või (neljandateks) rööbasteks” kutsutakse, on ristlõige samasugune nagu sõidurööpal või kaksikpearööpal või täisnurkne või trapetsikujuline vms. Voolujuhtivad rööpad on tavaliselt valmistatud pehmemast terasest kui sõidurööpad, kuna nende elektrilised omadused on mehaanilistest omadustest olulisemad: elektritakistus, mis sõidurööbaste terasel on umbes 0,19 × 10–6 ohm m, on madala süsiniku- (u 0,08 %) ja mangaanisisaldusega (0,20 %) terasel ainult 0,11 ohm m ja Armco-raual (praktiliselt puhas raud: 99,9 % massist) isegi 0,10 ohm m.

Voolujuhtivatel rööbastel võib kontaktpind olla ülal, küljel või all ja sageli on need kaitstud polümeerkattega, jättes üksnes selle külje katmata, millel liugkontakt liigub.

7302 10 21 kuni 7302 10 29

Laiatallaline rööbas

Laiatallaline rööbas (ingl k Vignole rail, nimetatud selle leiutaja järgi) on tavaline rööbas, mida kasutatakse üldiselt tavaliste ja kiirraudteede või mägiraudteede või piirkondlike võrkude puhul.

Rööbas on järgmise profiiliga:

Image

7302 10 40

Riströöbas

Riströöpad on eriotstarbelised rööpad trammiteedele ja tööstuslikuks kasutuseks, nt kraanadele ja sildkraanadele.

Rööpa profiil on disainitud nii, et ratta äärik mahub riströöpa õõnesossa.

Rööbas on jägmise profiiliga.

Image

7302 10 90

Kasutatud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kasutatud rööpad, mida peetakse rubriigi 7204 vanarauaks, näiteks väändunud või tükeldatud rööpad pikkusega alla 1,5 m.

7303 00

Malmist torud ja õõnesprofiilid

7303 00 10

Survesüsteemides kasutatavad torud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad malmtorud, tavaliselt allmaatorustikud gaasi- ja veevarustuseks, mis taluvad survet vähemalt 10,13 baari. Taolised torud valmistatakse peaaegu eranditult erilisest kõrgtugevast keragrafiitmalmist (minimaalse tõmbetugevusega 420 MPa) ja neil peavad olema head mehaanilised omadused (eriti plastne deformeeritavus), et need pinnase järkjärgulise nihkumise tagajärjel ei puruneks. Seepärast peab nende voolavuspiir olema vähemalt 300 MPa.

7304

Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või terasest (v.a malmist)

Selle rubriigi tooteid, mille pikkus ei ületa kahekordset suurimat välisläbimõõtu, ei loeta torudeks. Neid loetakse kas toruliitmikeks (rubriik 7307) või seibideks (rubriik 7318).

7304 31 20

Täppistorud

Selle alamrubriigi toodetele on iseloomulikud siledad, läikivad või poleeritud sise- ja välispinnad ning väiksemad tolerantsid kui kuumviimistletud torudele.

ISO standardile 3304 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele vastavaid torusid kasutatakse sellistel rakendusaladel nagu hüdro- või suruõhusüsteemid, amortisaatorid, hüdraulilised või pneumaatilised tõsteseadised ja üldjuhul mootorsõiduki-, mootori- või masinaosade valmistamisel.

ISO standardite 2604 ja 6759 ja asjakohaste riigisisete standardite tingimustele vastavaid torusid kasutatakse torudena surveseadmetes: aurukateldes, auru ülekuumendites, soojusvahetites ja jõujaamade toitevee eelsoojendites, kus nõutakse täppistorudele ettenähtud tolerantse.

7304 39 10

Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad õmblusteta terastorud, mis tavaliselt saadakse õõnes- ja kuumvaltsimisega või õõnesvaltsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid „torutoorikuteks”. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete täpsus on suurem.

Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud.

7304 39 52 ja 7304 39 58

Keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud (gaasitorud)

Need torud on saadud kuumvaltsimise ja kalibreerimisega. Nende välisläbimõõt on 13,5–165,1 mm ja need tarnitakse siledate otstega või keermestatud otste ja muhvidega. Nende pinnad on kas viimistlemata või tsingitud või kaetud muu kaitsva materjaliga, nt plast või bituumen.

Kuumviimistlus annab neile mehaanilised omadused, mis võimaldab neid paigalduskohal vastavas pikkuses lõigata, painutada ja vajadusel keermestada.

Neid kasutatakse peamiselt hoonetes auru, vee ja gaasi jaotusvõrkudes.

Nad vastavad ISO standardi 65 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele.

7304 49 10

Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused.

7304 51 81

Täppistorud

Vaata alamrubriigi 7304 31 20 selgitavad märkused.

7304 59 10

Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks

Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused.

7305

Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbimõõduga üle 406,4 mm

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega.

7306

Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks lahtiste, keevitatud, needitud või või muude sellesarnaste õmblustega)

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega.

7306 30 11 ja 7306 30 19

Täppistorud, seinapaksusega

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nii kalibreeritud, kuid edasi töötlemata, kui ka keevitatud ja külmtõmmatud täppistorud.

1.

Kalibreeritud, kuid edasi töötlemata torud

Need torud saadakse tavaliselt ilma lisametallita pidevkeevitusega — kas kontakt- või induktsioonkeevitusega — rullikeeratud kuum- või külmvaltsitud lehtvaltstoodetest, pärast nende pikisuunas külmvormimist.

Nende torude pinnad on enamasti tagist puhtad ja vormimise, keevitamise ja kalibreerimise tõttu õlijääkidega. Nendel ei ole väljaulatuvat keevisõmblust, kuna see on kohe pärast keevitamist maha lihvitud. Mõnel juhul silutakse keevisõmblus ka toote sisepinnalt.

Keevitamisele järgneva külmtöötlemise ja kalibreerimise järel tarnitakse need tooted reeglina kalestunud olekus, kui rekristalliseerivat termotöötlust pole nõutud;

Neid kasutatakse peamiselt mootorsõiduki- või masinaosade, metallmööbli, jalgrattaraamide, lapsevankrite, väravate ja balustraadide valmistamiseks.

Nad vastavad ISO standardi 3306 ja asjakohaste riigisiseste standardite nõuetele.

| 2. | Tõmmatud keevitatud torud

  Neid torusid saab keevitatud kalibreeritud, kuid edasi töötlemata täppistorudest eristada sellega, et ei toru välis- ega sisepinnal ei ole keevisõmbluse jälge ning nende mõõtmete tolerantsid on väiksemad.
  Nende kasutus on samalaadne alamrubriikide 7304 31 20 ja 7304 51 81 omaga.
  Nad vastavad ISO standardi 3305 või ISO standardite 2604 ja 6758 nõuetele, kui neid kasutatakse surveanumates. |
| --- | --- |

2.

Tõmmatud keevitatud torud

Neid torusid saab keevitatud kalibreeritud, kuid edasi töötlemata täppistorudest eristada sellega, et ei toru välis- ega sisepinnal ei ole keevisõmbluse jälge ning nende mõõtmete tolerantsid on väiksemad.

Nende kasutus on samalaadne alamrubriikide 7304 31 20 ja 7304 51 81 omaga.

Nad vastavad ISO standardi 3305 või ISO standardite 2604 ja 6758 nõuetele, kui neid kasutatakse surveanumates.

7306 30 41 ja 7306 30 49

Keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud (gaasitorud)

Need torud on valmistatud pärast kuumtöötlemist sepakeevitusmeetodil. Muude omaduste ja kasutuse kohta vaata alamrubriikide 7304 39 52 ja 7304 39 58 selgitavaid märkusi.

7306 50 20

Täppistorud

Vaata alamrubriikide 7306 30 11 ja 7306 30 19 selgitavad märkused.

7307

Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved)

7307 11 10 ja 7307 11 90

Mittetempermalmist

Väljend „mittetempermalm” hõlmab ka lamellaargrafiitmalmi.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad malmliitmikud, nagu põlved, toruloogad, muhvid, äärikud, kraed ja torukolmikud. Need on ühendatud malm- või terastorudega keerme abil või presskontaktliitega.

7307 19 10

Tempermalmist

Tempermalm on omadustelt lamellaargrafiitmalmi (hallmalm) ja valuterase vahepealne. Seda saab kergesti valada ja ta muutub pärast sobivat kuumtöötlemist sitkeks ja sepistatavaks. Kuumtöötlemisel süsinik osaliselt kaob või muudab oma kuju; lõpuks ta sadestub mügarikena, mis nõrgendab metallisisest kohesiooni palju vähem kui grafiithelbed hallmalmis.

Kui toodete süsinikusisaldus on 2 % massist ja vähem, peetakse neid valuterasest toodeteks ja klassifitseeritakse alamrubriiki 7307 19 90 (vt selle grupi märkus 1).

Väljend „sepistatav” hõlmab ka keragrafiitmalmi.

Vaata ka alamrubriikide 7307 11 10 ja 7307 11 90, teine lõik.

7307 23 10

Põlved ja loogad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kogu ulatuses ühtlase seinapaksusega põlved ja loogad, nagu ISO standardis 3419-1981 ja asjakohastes riigisisestes standardites kirjeldatud.

Nende otsad on täisnurkselt ära lõigatud ja paksemate seintega toodete otsad ka faasitud, hõlbustamaks nende kokkukeevitamist torudega.

Liitmikud esitatakse tollile kas 45° või 90° nurgaga torupõlvedena või 180° nurgaga torulookadena.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ebaühtlase seinapaksusega põlved ja loogad.

7307 23 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad peamiselt torukolmikud ja toruristmikud, muhvid, korgid ja kontsentrilised või ekstsentrilised siirdemuhvid, mis on kirjeldatud ISO standardis 3419-1981 ja asjakohastes riigisisestes standardites.

Otste viimistluse kohta vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgitavaid märkusi.

7307 93 11

Põlved ja loogad

Vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgitavad märkused.

7307 93 19

Muud

Vaata alamrubriigi 7307 23 90 selgitavad märkused.

7307 93 91

Põlved ja loogad

Vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgitavad märkused.

7307 93 99

Muud

Vaata alamrubriigi 7307 23 90 selgitavad märkused.

7308

Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 7308 nimetatud toodete kuuluvad sellesse rubriiki:

| 1. | perforeeritud nurkteras („handy”-nurkteras ja „Dexion slotted”-nurkteras), mis on valmistatud kasutamiseks metallelementidest konstruktsioonides, nagu sõrestikud, riiulite komplektid, mööbel, trepid, tellingud, katuse tugikarkassid, mis esitatakse tollile kas eraldi või komplektidena; |
| --- | --- |

1.

perforeeritud nurkteras („handy”-nurkteras ja „Dexion slotted”-nurkteras), mis on valmistatud kasutamiseks metallelementidest konstruktsioonides, nagu sõrestikud, riiulite komplektid, mööbel, trepid, tellingud, katuse tugikarkassid, mis esitatakse tollile kas eraldi või komplektidena;

| 2. | Peaaegu oomegakujulise ristlõikega „Halfen”-nurkteras ja kujuprofiilid, mille tagakülg on ebakorrapäraste vahedega lõhestatud ja veidi välja pressitud, võimaldamaks kinnitusklambrite fikseerimist, mis on mõeldud betoonpõrandatesse, -lagedesse või -seintesse ohutuskaalutlustel spetsiaalsete poltide abil erinevat liiki seadmete ja varustuse paigaldamiseks (masinad, rööbastee, kraanatee, rippkonveierite rööpad, liikurkraanad, torustik jne). |
| --- | --- |

2.

Peaaegu oomegakujulise ristlõikega „Halfen”-nurkteras ja kujuprofiilid, mille tagakülg on ebakorrapäraste vahedega lõhestatud ja veidi välja pressitud, võimaldamaks kinnitusklambrite fikseerimist, mis on mõeldud betoonpõrandatesse, -lagedesse või -seintesse ohutuskaalutlustel spetsiaalsete poltide abil erinevat liiki seadmete ja varustuse paigaldamiseks (masinad, rööbastee, kraanatee, rippkonveierite rööpad, liikurkraanad, torustik jne).

7308 90 59

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka paneelid, millel on isoleerkiht ühe alamrubriiki 7216 91 10 kuuluva profiilplekist kattekihi ja teise, mitteprofiilplekist kattekihi vahel.

7310

Rauast või terasest tsisternid, vaadid, trumlid, plekknõud, toosid jm mahutid mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), mahuga kuni 300 liitrit, vooderdusega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste ja soojustehniliste seadmeteta

7310 21 11

Konservikarbid, mida kasutatakse toidu säilitamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad konservikarbid järgmiste tunnustega:

| — | konservikarbi küljel






  — | on kas trükitud selles oleva toidu nimetus või |
| --- | --- | --- |

—

konservikarbi küljel

—

on kas trükitud selles oleva toidu nimetus või

| — | külg on tühi ja karp varustatakse etiketiga hiljem; |
| --- | --- |

—

külg on tühi ja karp varustatakse etiketiga hiljem;

| — | konservikarbi kaas avatakse alati üleni ja sellel võib olla avamisrõngas. |
| --- | --- |

—

konservikarbi kaas avatakse alati üleni ja sellel võib olla avamisrõngas.

Kaas võidakse tarnida ka eraldi.

7310 21 19

Plekkpurgid joogi säilitamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad plekkpurgid järgmiste tunnustega:

| — | plekkpurgi küljel on alati trükitud selles oleva joogi nimetus, |
| --- | --- |

—

plekkpurgi küljel on alati trükitud selles oleva joogi nimetus,

| — | plekkpurgi kaas avatakse alati osaliselt ja sellel võib olla nt lükatav või tõmmatav avamisrõngas. |
| --- | --- |

—

plekkpurgi kaas avatakse alati osaliselt ja sellel võib olla nt lükatav või tõmmatav avamisrõngas.

Kaas võidakse tarnida ka eraldi.

7311 00

Rauast ja terasest suru- või vedelgaasikonteinerid

Sellesse alamrubriiki ei kuulu portatiivsed suruõhuseadmed rehvide täitmiseks, millel on peale suruõhumahuti veel manomeeter, voolik, ühendusotsak, ventiilid õhu sisse- ja väljalaskmiseks, ja mille manomeeter näitab rõhku rehvides, mitte mahutis (alamrubriiki 9026 20 40 või 9026 20 80).

7312

Trossikeed, trossid, põimitud lint, tropid jms, rauast või terasest, elektrilise isolatsioonita

7312 10 61 kuni 7312 10 69

Trossikee

Trossikee koosneb ümara ristlõikega traadikiududest, mis on mitme kihina ümber südamiku keeratud. Trossikee võib ristlõikes olla ümar, lame või kolmnurkne kiukimp.

7312 10 81 kuni 7312 10 98

Trossid ja kaablid (k.a kinnised)

Trossid koosnevad üldiselt mitmest keest, mis on ühe või mitme kihina ümber südamiku keeratud.

Kinnist tüüpi trossidel on üks või mitu väliskihti, mis täielikult või osaliselt koosnevad eriprofiiliga omavahel lukustuvatest traatidest ja mis moodustavad vett või muid aineid mitteläbilaskva pealispinna. Trosside ristlõige on alati ümmargune.

7318

Rauast või terasest kruvid, poldid, mutrid, võtmega keeratavad puidukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sh vedruseibid) jms tooted

7318 11 00

Võtmega keeratavad puidukruvid

Võtmega keeratavad puidukruvid on eri liiki ilma sooneta puidukruvid, millel on kuus- või nelikantpea ja neil võib olla kinnitatud kübar.

Võtmega keeratavaid puidukruvisid on kaht liiki:

| — | kruvid raudteerööbaste kinnitamiseks puitliiprite külge ja mis põhimõtteliselt on suured puidukruvid (vt näidis A); |
| --- | --- |

—

kruvid raudteerööbaste kinnitamiseks puitliiprite külge ja mis põhimõtteliselt on suured puidukruvid (vt näidis A);

| — | kruvid sarikate ja muude samalaadsete raskete puittoodete ühendamiseks, mille varva läbimõõt, silmas pidades nende kasutusotstarvet, on üle 5 mm (vt näidis B). |
| --- | --- |

—

kruvid sarikate ja muude samalaadsete raskete puittoodete ühendamiseks, mille varva läbimõõt, silmas pidades nende kasutusotstarvet, on üle 5 mm (vt näidis B).

Image

Näidis A

Image

Näidis B

7318 14 91

Laastusoonega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pea ja kinnituskeermega (V-kujulise teravikuga) karastatud plekikruvid. Keere ei ole meeterkeere ja ulatub varva otsast peani. Varva ots on terav või tömp (silindriline). Plekikruvid on tavaliselt alljärgneva kujuga:

Image

7318 15 10

Varb- või ümarmaterjalist, profiilidest või traadist treitud täisristlõikega kruvid varva läbimõõduga kuni 6 mm

Kruviautomaadil valmistatud toodeteks peetakse selliseid täisristlõikega tooteid, mis on treitud sellel automaadil varrastest, profiilidest või traadist. Need tooted ei pruugi olla kogu pikkuses keermestatud.

Peale treimise võivad need tooted olla läbinud ka muid metallieemaldamise operatsioone, nt freesimine, puurimine või hööveldamine. Neil võivad olla ka sälgud või sooned. Lubatud võib olla ka pärast treimist läbiviidud pinnatöötlus, mis ei muuda nende väliskuju, siis tooteid saab ikka veel identifitseerida treitud toodeteks.

7318 15 20

Rööbastee konstruktsioonielementide kinnitamiseks raudteel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | Kinnituspoldid, mis on tavaliselt nelikant- või trapetspeaga ja kas nelikantkaelaga või mitte, ning mida kasutatakse metallliiprite juures; |
| --- | --- |

1.

Kinnituspoldid, mis on tavaliselt nelikant- või trapetspeaga ja kas nelikantkaelaga või mitte, ning mida kasutatakse metallliiprite juures;

| 2. | Rööpa lukupoldid, mis on tavaliselt nelikant- või ümarpea ja ovaalkaelaga ning mida kasutatakse rööbaste põkkühenduseks sidelappidega; |
| --- | --- |

2.

Rööpa lukupoldid, mis on tavaliselt nelikant- või ümarpea ja ovaalkaelaga ning mida kasutatakse rööbaste põkkühenduseks sidelappidega;

| 3. | muud poldid rööbastee konstruktsioonielementide kinnitamiseks raudteel, mis on tavaliselt mutritega varustatud ja mille nimimõõt (varva läbimõõt) on vähemalt 18 mm. |
| --- | --- |

3.

muud poldid rööbastee konstruktsioonielementide kinnitamiseks raudteel, mis on tavaliselt mutritega varustatud ja mille nimimõõt (varva läbimõõt) on vähemalt 18 mm.

7318 15 30 kuni 7318 15 49

Peata kruvid ja tikkpoldid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted on tavaliselt alljärgneva kujuga:

Image

7318 15 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kruvid ja poldid nelikantpesapea, nelikantpea, kaheksakantpea või kolmnurkpeaga,

Image

erinevat liiki ümarpeaga kruvid ja poldid, nt:

Image

7318 16 10

Varb- ja ümarmaterjalist, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega, ava läbimõõduga kuni 6 mm

Vaata alamrubriigi 7318 15 10 selgitavad märkused.

7318 16 91 ja 7318 16 99

Muud, siseläbimõõduga

Siseläbimõõt tuleb mõõta keerme põhjast. Poltide läbimõõt, seevastu, tuleb mõõta keerme harjalt.

7320

Rauast või terasest vedrud ja vedrulehed

7320 10 11

Lehtkandevedrud ja nende lehed

Lehtkandevedrud on kuumtöödeldud vedrulehtedest, mille summaarne ristlõige väheneb keskkohast otsani.

7320 20 81

Silindrilised survevedrud

Silindrilised survevedrud on ette nähtud survekoormusele, mistõttu keerdude vahele on jäetud lõtkud.

7320 20 85

Silindrilised tõmbevedrud

Silindrilised tõmbevedrud on ette nähtud tõmbekoormusele ja on seetõttu tihekeerdvedrud.

7320 20 89

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad väände- ja spiraalvedrud. Keerdväändevedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:

Image

Spiraalvedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:

Image

7320 90 30

Taldrikvedrud

Taldrikvedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:

Image

7324

Rauast või terasest sanitaartehnikatooted ja nende osad

7324 10 00

Roostevabast terasest valamud ja kraanikausid

Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e. Selle alamrubriigi tooted on tavaliselt tehtud austeniitsest roostevabast terasest, mis sisaldab umbes 18 % kroomi ja 8 % niklit massist.

Need tooted valmistatakse kas roostevaba teraspleki sügavtõmbamisel, et saada tervikvalamu, või ühe või mitme valamuosa ühendamisel ühe või kahe sileda või rennidega äravoolupinnaga.

7326

Muud raud- ja terastooted

7326 20 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad ühest või mitmest terastraadist kahe paberi- või plastriba vahel ja mis ei ole ühesuguse pikkusega. Need kaubad tarnitakse tavaliselt poolidel ja neid kasutatakse kottide automaatsulgemismasinates.

Kui need tooted on lõigatud lühikesteks juppideks (mis sobivad kottide, kotikeste jne sulgemiseks), siis klassifitseeritakse need rubriiki 8309 (vt HS selgitavad märkused, rubriik 8309, teine lõik, punkt 9).

GRUPP 74

VASK JA VASKTOOTED

| 7406 | Vasepulbrid ja -helbed |
| --- | --- |
| 7406 20 00 | Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed

  Kihilise struktuuriga pulbreid saab eristada mikroskoobiga. Need on erakordselt peeneteralised, tavaliselt läikivad, veidi õlised ja tavaliselt kasutatakse neid värvainete pigmentidena.
  Helbeid võib palja silmaga või suurendusklaasiga eristada. Need on väikesed, õhukesed, ebakorrapärased soomused ja neid kasutatakse üldiselt pinnavõõbana. |
| 7407 | Vasest varbmaterjal ja profiilid

  Sellesse rubriiki kuuluvad suletud kontuuridega profiilid (õõnesprofiilid), tingimusel et need ei vasta torude määratlusele. |
| 7411 | Vasktorud

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega. |

7406

Vasepulbrid ja -helbed

7406 20 00

Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed

Kihilise struktuuriga pulbreid saab eristada mikroskoobiga. Need on erakordselt peeneteralised, tavaliselt läikivad, veidi õlised ja tavaliselt kasutatakse neid värvainete pigmentidena.

Helbeid võib palja silmaga või suurendusklaasiga eristada. Need on väikesed, õhukesed, ebakorrapärased soomused ja neid kasutatakse üldiselt pinnavõõbana.

7407

Vasest varbmaterjal ja profiilid

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud kontuuridega profiilid (õõnesprofiilid), tingimusel et need ei vasta torude määratlusele.

7411

Vasktorud

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega.

GRUPP 75

NIKKEL JA NIKKELTOOTED

| 7507 | Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud) |
| --- | --- |
| 7507 11 00 ja 7507 12 00 | Torud

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega. |

7507

Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud)

7507 11 00 ja 7507 12 00

Torud

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega.

GRUPP 76

ALUMIINIUM JA ALUMIINIUMTOOTED

| 7601 | Survetöötlemata alumiinium

  Sellesse rubriiki kuulub alumiinium HS selgitavate märkuste rubriigis 7601 kirjeldatud kujul. Siia kuuluvad ka nende toodete lõikamisel või murdumisel tekkinud tükid. |
| --- | --- |
| 7601 20 91 ja 7601 20 99 | Sekundaarsed

  Sekundaarne alumiinium saadakse alumiiniumijäätmete või -murru ümbersulatamisel. |
| 7602 00 | Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

  Sellesse rubriiki ei kuulu ümbersulatatud survetöötlemata jäätmed ja murd (rubriik 7601). |
| 7602 00 11 | Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru ja viilmed; värvitud, kaetud või ühendatud lehtede ja fooliumi jäätmed, paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata)

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad trei-, höövli- ja raielaastud või saepuru, freesimisjäätmed ja viilmed, mis on trei-, frees- või höövelpingi, puurmasina, sae, lihvmasina või viiliga töödeldud toodete jäätmed.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud, kaetud või ühendatud lehtede ja fooliumi jäätmed, paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata).
  Need jäätmed peavad enne metalli utiliseerimist läbima eritöötluse võõrlisandite (rasv, õli, pinded, paber jne) eemaldamiseks. |
| 7602 00 19 | Muud (k.a tööstusjäätmed)

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik alumiiniumijäätmed, mis ei kuulu alamrubriiki 7602 00 11.
  Väljend „tööstusjäätmed” tähendab uusi tooteid, viimistletud või viimistlemata, mida valmistusvea (nt defekt metalli struktuuris või töötlemispraak) tagajärjel saab kasutada üksnes metalli utiliseerimiseks. |
| 7602 00 90 | Jäägid (vanametall)

  Alumiiniumimurd (-jäägid) tähendab vanu alumiiniumtooteid, mis on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kuna need on purustatud, katki lõigatud või ära kulunud, ja nende murdu. |
| 7603 | Alumiiniumipulbrid ja -helbed |
| 7603 20 00 | Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed

  Vaata alamrubriigi 7406 20 00 selgitavad märkused. |
| 7608 | Alumiiniumtorud

  Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega. |
| 7612 | Alumiiniumist vaadid, trumlid, plekknõud, toosid jms mahutid (sh jäigad ja kokkupressitavad silindrilised anumad) mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), mahuga kuni 300 liitrit, soojusisolatsiooniga või soojusisolatsioonita, mehaaniliste või soojustehniliste seadmeteta |
| 7612 90 10 | Jäigad silindrilised mahutid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad jäigad silindrilised mahutid, mille suurim välisläbimõõt ei ületa 40 mm ning on väiksem kui ilma korgita mahuti pool pikkust. Taolisi jäiku silindrilisi mahuteid kasutatakse eelkõige farmaatsiatoodete (tablettide) pakendamiseks. |

7601

Survetöötlemata alumiinium

Sellesse rubriiki kuulub alumiinium HS selgitavate märkuste rubriigis 7601 kirjeldatud kujul. Siia kuuluvad ka nende toodete lõikamisel või murdumisel tekkinud tükid.

7601 20 91 ja 7601 20 99

Sekundaarsed

Sekundaarne alumiinium saadakse alumiiniumijäätmete või -murru ümbersulatamisel.

7602 00

Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

Sellesse rubriiki ei kuulu ümbersulatatud survetöötlemata jäätmed ja murd (rubriik 7601).

7602 00 11

Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru ja viilmed; värvitud, kaetud või ühendatud lehtede ja fooliumi jäätmed, paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad trei-, höövli- ja raielaastud või saepuru, freesimisjäätmed ja viilmed, mis on trei-, frees- või höövelpingi, puurmasina, sae, lihvmasina või viiliga töödeldud toodete jäätmed.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud, kaetud või ühendatud lehtede ja fooliumi jäätmed, paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata).

Need jäätmed peavad enne metalli utiliseerimist läbima eritöötluse võõrlisandite (rasv, õli, pinded, paber jne) eemaldamiseks.

7602 00 19

Muud (k.a tööstusjäätmed)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik alumiiniumijäätmed, mis ei kuulu alamrubriiki 7602 00 11.

Väljend „tööstusjäätmed” tähendab uusi tooteid, viimistletud või viimistlemata, mida valmistusvea (nt defekt metalli struktuuris või töötlemispraak) tagajärjel saab kasutada üksnes metalli utiliseerimiseks.

7602 00 90

Jäägid (vanametall)

Alumiiniumimurd (-jäägid) tähendab vanu alumiiniumtooteid, mis on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kuna need on purustatud, katki lõigatud või ära kulunud, ja nende murdu.

7603

Alumiiniumipulbrid ja -helbed

7603 20 00

Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed

Vaata alamrubriigi 7406 20 00 selgitavad märkused.

7608

Alumiiniumtorud

Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vastavate muudatustega.

7612

Alumiiniumist vaadid, trumlid, plekknõud, toosid jms mahutid (sh jäigad ja kokkupressitavad silindrilised anumad) mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), mahuga kuni 300 liitrit, soojusisolatsiooniga või soojusisolatsioonita, mehaaniliste või soojustehniliste seadmeteta

7612 90 10

Jäigad silindrilised mahutid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad jäigad silindrilised mahutid, mille suurim välisläbimõõt ei ületa 40 mm ning on väiksem kui ilma korgita mahuti pool pikkust. Taolisi jäiku silindrilisi mahuteid kasutatakse eelkõige farmaatsiatoodete (tablettide) pakendamiseks.

GRUPP 78

PLII JA PLIITOOTED

| 7801 | Survetöötlemata plii |
| --- | --- |
| 7801 91 00 | Muudest elementidest massilt valdavana antimoni sisaldav

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad pliiantimonisulamid, mida kasutatakse peamiselt akuplaatide valmistamiseks (Pb 92–94 % massist, Sb 6–8 % massist) ja kolmekomponentne sulam (plii-antimon-tina), mille massis on antimoni tinast rohkem ja mida kasutatakse trükisulamina (Pb 55–88 % massist, Sb 10–30 % massist, Sn 2–25 % massist).
  Antimon muudab plii tugevamaks ja hapramaks. |
| 7801 99 91 | Pliisulamid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | plii-tina-antimonisulamid, milles on tina kuni 20 % massist ja antimoni 10 % massist ja mida kasutatakse antifriktsioonmaterjalidena; |

7801

Survetöötlemata plii

7801 91 00

Muudest elementidest massilt valdavana antimoni sisaldav

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pliiantimonisulamid, mida kasutatakse peamiselt akuplaatide valmistamiseks (Pb 92–94 % massist, Sb 6–8 % massist) ja kolmekomponentne sulam (plii-antimon-tina), mille massis on antimoni tinast rohkem ja mida kasutatakse trükisulamina (Pb 55–88 % massist, Sb 10–30 % massist, Sn 2–25 % massist).

Antimon muudab plii tugevamaks ja hapramaks.

7801 99 91

Pliisulamid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

plii-tina-antimonisulamid, milles on tina kuni 20 % massist ja antimoni 10 % massist ja mida kasutatakse antifriktsioonmaterjalidena;

| 2. | plii-tinasulamid, mida kasutatakse pehmejoodisjootmiseks; |
| --- | --- |

2.

plii-tinasulamid, mida kasutatakse pehmejoodisjootmiseks;

| 3. | plii-arseenisulamid (arseen kõvastab pliid ja hõlbustab pliihaavlite valmistamist). |
| --- | --- |

3.

plii-arseenisulamid (arseen kõvastab pliid ja hõlbustab pliihaavlite valmistamist).

7806 00

Muud pliitooted

7806 00 10

Pliist kiirguskaitsekihiga mahutid radioaktiivsete ainete veoks ja säilitamiseks (Euratom)

Välja arvatud alamrubriigis 8609 00 10 osundatud veotsisternid, kuuluvad sellesse alamrubriiki igasugused pliist valmistatud või pliiga vooderdatud mahutid radioaktiivsete ainete veoks või säilitamiseks, et nendest ainetest lähtuv kiirgus ei kahjustaks nende vahetus läheduses olevaid objekte ega inimesi. Need mahutid võivad olla lihtsatest silindrilistest korgiga tünnidest või lihtsatest väikestest kaanega kastidest, mis on üleni pliist, kuni suurte mahutiteni, mis on seestpoolt kaetud või katmata roostevabast terasest voodriga ja väljastpoolt terasest ümbrisvöödega kaetud või tugevdatud ning varustatud konksude, tugede, kahekordsete seinte, äärikute, eriventiilide, jahutusvee tsirkulatsioonipumpade, alustugedega, mis võivad olla pööratavad või mitte.

Mõnel juhul võivad nende mahutite seinad koosneda kahest või enamast eraldi kontsentrilisest kestast või mitmest eraldi osast. Need on kavandatud kuuma-, löögikindlate ja vettpidavatena, et need oleksid korrosioonikindlad neis sisalduvate ainete suhtes ja eelkõige nii, et nende sise- ja välispindu saaks hõlpsasti desaktiveerida.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu väikesed silindrilised pliimahutid, mis on mõeldud radioaktiivsete ainete impulsiloendurite jaoks (rubriik 7806 00 90).

7806 00 50

Pliist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7806, kolmas lõik.

Pliitorud valmistatakse üldiselt ekstrusiooni teel. Pliitorusid ja -liitmikke (sh s-liitmikke vesilukkude jaoks) kasutatakse peamiselt vee-, gaasi- või hapete (nt väävelhappe või vesinikkloriidi) torudena, elektrijuhtmete varjestuseks jne.

7806 00 90

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 7806, teine lõik, nimetatud toodete kuuluvad sellesse rubriiki:

| 1. | pliitellised või -plaadid (mis ei ole rubriigi 7804 tooted), töödeldud selliselt, et neist saab ehitada kiirguse eest kaitsvaid seinu ja katuseid. |
| --- | --- |

1.

pliitellised või -plaadid (mis ei ole rubriigi 7804 tooted), töödeldud selliselt, et neist saab ehitada kiirguse eest kaitsvaid seinu ja katuseid.

| 2. | väikesed silindrilised pliimahutid — ka mitmeks eraldi osaks lahtivõetavad — mida kasutatakse radioaktiivsete ainete impulsilugejate jaoks. Neis on ava Geiger-Mülleri loenduri ja stsintsillatsiooniloenduri paigutamise jaoks ja sageli on need varustatud akendega proovide paigutamiseks; |
| --- | --- |

2.

väikesed silindrilised pliimahutid — ka mitmeks eraldi osaks lahtivõetavad — mida kasutatakse radioaktiivsete ainete impulsilugejate jaoks. Neis on ava Geiger-Mülleri loenduri ja stsintsillatsiooniloenduri paigutamise jaoks ja sageli on need varustatud akendega proovide paigutamiseks;

| 3. | pliiraamid, mis on mõeldud spetsiaalsete paksude aknaklaaside hoidmiseks, millest moodustuvad kuumkambrite aknad, s.o ruumides, kus käsitletakse suure radioaktiivsusega aineid; |
| --- | --- |

3.

pliiraamid, mis on mõeldud spetsiaalsete paksude aknaklaaside hoidmiseks, millest moodustuvad kuumkambrite aknad, s.o ruumides, kus käsitletakse suure radioaktiivsusega aineid;

| 4. | kiirguskollimaatorid. |
| --- | --- |

4.

kiirguskollimaatorid.

GRUPP 81

MUUD MITTEVÄÄRISMETALLID; METALLKERAAMIKA; TOOTED NENDEST

| 8101 | Volfram ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid |
| --- | --- |
| 8101 10 00 | Pulbrid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad volframipulbrid, mis on saadud vesiniku redutseerimisel volframtrioksiidist (või volfram(VI)oksiidist). |
| 8101 94 00 | Survetöötlemata volfram, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | valuplokid, vardad ja latid, tavaliselt prismakujulised, mis on saadud pulbrist paagutamise teel, ja mida ei ole veel sepistatud, valtsitud või tõmmatud; |

8101

Volfram ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid

8101 10 00

Pulbrid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad volframipulbrid, mis on saadud vesiniku redutseerimisel volframtrioksiidist (või volfram(VI)oksiidist).

8101 94 00

Survetöötlemata volfram, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

valuplokid, vardad ja latid, tavaliselt prismakujulised, mis on saadud pulbrist paagutamise teel, ja mida ei ole veel sepistatud, valtsitud või tõmmatud;

| 2. | volframipulber, üksnes doseerimise või transportimise jaoks tablettideks, romboeedriteks jne pressitult. |
| --- | --- |

2.

volframipulber, üksnes doseerimise või transportimise jaoks tablettideks, romboeedriteks jne pressitult.

8102

Molübdeen ja tooted sellest, sh jäätmed ja -jäägid

8102 10 00

Pulbrid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad molübdeenipulbrid, mis on saadud puhta molübdeenoksiidi või ammooniummolübdaadi redutseerimisel.

8102 94 00

Survetöötlemata molübdeen, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid

Kohaldada alamrubriigi 8101 94 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8103

Tantaal ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid

8103 20 00

Survetöötlemata tantaal, sh üksnes paagutamise teel saadud kangid; pulbrid

Survetöötlemata tantaali puhul kohaldada alamrubriigi 8101 94 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

Tantaalipulber saadakse tantaaloksiidist redutseerimise teel või fluorotantalaadist elektrolüüsil sulatatud kaaliumis.

GRUPP 82

MITTEVÄÄRISMETALLIST TÖÖRIISTAD, TERARIISTAD, LUSIKAD JA KAHVLID; NENDE MITTEVÄÄRISMETALLIST OSAD

| 8202 | Käsisaed; mitmesugused saelehed (sh saelehed pikisaagimiseks, soonelõikamiseks ja hammastamata saelehed) |
| --- | --- |
| 8202 20 00 | Lintsaelehed

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kasutamisvalmis saelehed (lõputud saelindid) ja saelindid meetrikaubana (kui need on ilmselgelt mõeldud kasutamiseks lintsaelehtedena).
  Lintsaelehed metalli saagimiseks on peenhammastusega räsamata saelehed.
  Lintsaelehed muude materjalide saagimiseks, v.a metall, on suhteliselt harva hammastusega räsatud saelehed (s.t, et üksikud saehambad on, saelehe pikisuunas vaadatuna, kordamööda natuke paremale ja vasakule painutatud).
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu hammasteta saelehed, mille puhul lõikamine toimub saelehele kinnitatud abrasiivainete (nt teemantpulber, tehiskorund) abil (rubriik 6804). |
| 8202 31 00 | Terasest töötava osaga

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu:






  a) | hammasteta ketassaelehed (alamrubriik 8202 99 11). |

8202

Käsisaed; mitmesugused saelehed (sh saelehed pikisaagimiseks, soonelõikamiseks ja hammastamata saelehed)

8202 20 00

Lintsaelehed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kasutamisvalmis saelehed (lõputud saelindid) ja saelindid meetrikaubana (kui need on ilmselgelt mõeldud kasutamiseks lintsaelehtedena).

Lintsaelehed metalli saagimiseks on peenhammastusega räsamata saelehed.

Lintsaelehed muude materjalide saagimiseks, v.a metall, on suhteliselt harva hammastusega räsatud saelehed (s.t, et üksikud saehambad on, saelehe pikisuunas vaadatuna, kordamööda natuke paremale ja vasakule painutatud).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu hammasteta saelehed, mille puhul lõikamine toimub saelehele kinnitatud abrasiivainete (nt teemantpulber, tehiskorund) abil (rubriik 6804).

8202 31 00

Terasest töötava osaga

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

a)

hammasteta ketassaelehed (alamrubriik 8202 99 11).

| b) | hammasteta lõikekettad, mille puhul lõikamine toimub ketastele kinnitatud abrasiivainete (nt teemantpulber, tehiskorund) abil (rubriik 6804). |
| --- | --- |

b)

hammasteta lõikekettad, mille puhul lõikamine toimub ketastele kinnitatud abrasiivainete (nt teemantpulber, tehiskorund) abil (rubriik 6804).

8207

Vahetatavad tööinstrumendid mehaaniliste või mittemehaaniliste käsitööriistade ja tööpinkide jaoks (näiteks pressimiseks, lehtstantsimiseks, sise- ja väliskeermestamiseks, puurimiseks, kammlõikamiseks, freesimiseks, treimiseks või kruvide keeramiseks) sh tõmbesilmad, ekstrudeerimismatriitsid ning tööriistad kivi- ja pinnasepuuride jaoks

8207 13 00 kuni 8207 19 90

Tööriistad kivi- või pinnasepuuride jaoks

Nende alamrubriikide tööriistade töötavad osad on tavaliselt rubriigi 8209 00 plaadid, otsakud jne.

Alamrubriiki 8207 19 10 klassifitseeritakse siiski tööriistad, mille töötavad osad, monteerimata plaadid, vardad, otsakud jne, koosnevad tehisteemantikihist metallkeraamikast alusel.

8207 40 10

Tööriistad sisekeermestamiseks

Sisekeermestustööriistu kasutatakse sisekeerme moodustamiseks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka materjali mitte-eemaldavad tööriistad keermestamiseks.

8207 40 30

Tööriistad väliskeermestamiseks

Väliskeermestustööriistu kasutatakse väliskeerme moodustamiseks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka materjali mitte-eemaldavad tööriistad keermestamiseks.

8207 70 31

Sabaga freesid

Sabaga freesidel on silindriline või kooniline vars, mis võimaldab neid tööriistahoidikusse kinnitada.

Tavaliselt on sabaga freesid alljärgneva väliskujuga:

Image

8212

Habemenoad, terapardlid ja nende terad (k.a terade toorikud lintidena)

8212 20 00

Pardliterad (žiletiterad), sh terade toorikud lintidena

Peale lintidena olevate toorikute kuuluvad sellesse rubriiki:

| 1. | viimistlemata terad, s.o teritamata terad, kas augustatud või augustamata; |
| --- | --- |

1.

viimistlemata terad, s.o teritamata terad, kas augustatud või augustamata;

| 2. | terade toorikud lintidena, ainult ühelt poolt teritatud, augustamata ja mis asetatakse pardlisse rullina. |
| --- | --- |

2.

terade toorikud lintidena, ainult ühelt poolt teritatud, augustamata ja mis asetatakse pardlisse rullina.

8215

Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed

8215 10 20

Komplektid, mis sisaldavad ainult väärismetalliga pinnatud tooteid

Sellesse alamrubriiki ei kuulu tooted, millel on vähene väärismetallist kaunistus (nt õielehe kujutis lauahõbeda käepidemel).

8215 10 30

Roostevabast terasest

Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.

8215 10 80

Muud

Kohaldada alamrubriigi 8215 10 20 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8215 20 10

Roostevabast terasest

Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.

8215 91 00

Pinnatud väärismetalliga

Kohaldada alamrubriigi 8215 10 20 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8215 99 10

Roostevabast terasest

Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.

GRUPP 83

MITMESUGUSED MITTEVÄÄRISMETALLIST TOOTED

| 8302 | Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks; mitteväärismetallist kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad; pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega; mitteväärismetallist uste automaatsulgurid |
| --- | --- |
| 8302 20 00 | Pöörd- või rullrattad

  Pöördratastel on palju kasutusviise: mööbli, klaveri, haiglavoodite, ratastega laudade, jne furnituurid ja ostukärude, ratastoolide jne rattad.
  Pöördrattad, mis ei vasta selle grupi märkuse 2 tingimustele, klassifitseeritakse üldiselt alamrubriiki 8716 90 90. |
| 8311 | Metallide ja metallikarbiidide jootmisel, keevitamisel jne kasutatav traat, latid, torud, plaadid, elektroodid jms tooted (mitteväärismetallist või metallikarbiidist, räbustiga kaetud või räbustist südamikuga); mitteväärismetallipulbrist traadid ja latid metallikihi pealekandmiseks pihustamise teel |
| 8311 10 10 | Keevituselektroodid rauast või terasest südamiku ja tulekindlast materjalist kattega

  Väljend „tulekindel” selles alamrubriigis tähendab, et elektroodi katmiseks kasutatav materjal on samalaadne metallisulatusahjudes kasutatava keevitusräbustiga ja käitub tulekindla materjalina. Pinne suunab kaarleeki ja moodustab keevitatavat eset kaitsva räbu. |

8302

Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks; mitteväärismetallist kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad; pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega; mitteväärismetallist uste automaatsulgurid

8302 20 00

Pöörd- või rullrattad

Pöördratastel on palju kasutusviise: mööbli, klaveri, haiglavoodite, ratastega laudade, jne furnituurid ja ostukärude, ratastoolide jne rattad.

Pöördrattad, mis ei vasta selle grupi märkuse 2 tingimustele, klassifitseeritakse üldiselt alamrubriiki 8716 90 90.

8311

Metallide ja metallikarbiidide jootmisel, keevitamisel jne kasutatav traat, latid, torud, plaadid, elektroodid jms tooted (mitteväärismetallist või metallikarbiidist, räbustiga kaetud või räbustist südamikuga); mitteväärismetallipulbrist traadid ja latid metallikihi pealekandmiseks pihustamise teel

8311 10 10

Keevituselektroodid rauast või terasest südamiku ja tulekindlast materjalist kattega

Väljend „tulekindel” selles alamrubriigis tähendab, et elektroodi katmiseks kasutatav materjal on samalaadne metallisulatusahjudes kasutatava keevitusräbustiga ja käitub tulekindla materjalina. Pinne suunab kaarleeki ja moodustab keevitatavat eset kaitsva räbu.

XVI JAOTIS

MASINAD JA MEHAANILISED SEADMED; ELEKTRISEADMED; NENDE OSAD; HELISALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, TELEPILDI JA -HELI SALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, NENDE OSAD JA TARVIKUD

| Märkus 4 | Kui ei ole mujal teisiti määratud, võib ülekanne üksikkomponentide vahel toimuda seadmete kaudu (ka üksikkomponentide sisse ehitatud seadmetega), mis kasutavad lühivahemaadel infrapunaseid kiiri, raadiolaineid või laserkiirt jne. |
| --- | --- |
| Lisamärkus 1 | A. | Masinate kokkupanekuks või tehnohoolduseks vajaminevad tööriistad

  Et seadmete koosteks või hooldamiseks vajaminevaid tööriistu klassifitseerida koos asjakohaste seadmetega samasse rubriiki, peavad need täitma kolm tingimust nende laadi, kasutusotstarbe ja tollile esitamise kohta:






  1. | need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 4417 00 või 8205 käsi-tööriistad või, näiteks, alamrubriigi 8203 20 10, 8203 20 90, 8203 30 00, 8203 40 00, 8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 või 9603 90 99 tööriistad.
  Siia ei kuulu 90. grupi mõõte- ja kontrollinstrumendid; |

Märkus 4

Kui ei ole mujal teisiti määratud, võib ülekanne üksikkomponentide vahel toimuda seadmete kaudu (ka üksikkomponentide sisse ehitatud seadmetega), mis kasutavad lühivahemaadel infrapunaseid kiiri, raadiolaineid või laserkiirt jne.

Lisamärkus 1

A.

Masinate kokkupanekuks või tehnohoolduseks vajaminevad tööriistad

Et seadmete koosteks või hooldamiseks vajaminevaid tööriistu klassifitseerida koos asjakohaste seadmetega samasse rubriiki, peavad need täitma kolm tingimust nende laadi, kasutusotstarbe ja tollile esitamise kohta:

1.

need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 4417 00 või 8205 käsi-tööriistad või, näiteks, alamrubriigi 8203 20 10, 8203 20 90, 8203 30 00, 8203 40 00, 8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 või 9603 90 99 tööriistad.

Siia ei kuulu 90. grupi mõõte- ja kontrollinstrumendid;

| 2. | need peavad olema mõeldud asjakohaste seadmete koosteks või hooldamiseks. Samasuguste tööriistade puhul tohib ainult neid, mida samaaegselt kasutatakse, klassifitseerida koos nende seadmega samasse rubriiki. Kui tööriistad on erinevad, lubatakse ainult üks tööriist igast liigist klassifitseerida seadmega samasse rubriiki; |
| --- | --- |

2.

need peavad olema mõeldud asjakohaste seadmete koosteks või hooldamiseks. Samasuguste tööriistade puhul tohib ainult neid, mida samaaegselt kasutatakse, klassifitseerida koos nende seadmega samasse rubriiki. Kui tööriistad on erinevad, lubatakse ainult üks tööriist igast liigist klassifitseerida seadmega samasse rubriiki;

| 3. | need tuleb esitada tollile koos vastavate seadmetega. |
| --- | --- |

3.

need tuleb esitada tollile koos vastavate seadmetega.

| B. | vahetatavad tööriistad

  Et vahetatavad tööriistad klassifitseerida asjakohaste seadmetega samasse rubriiki, peavad need täitma kolme tingimust:






  1. | need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 8207 tööriistad või, näiteks, rubriigi 4016, 5911 ja 6909 või alamrubriigi 4205 00 11, 4205 00 19, 6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 või 9603 50 00 tööriistad.
  Valuvorme (rubriik 8480) ja tarvikuid, sh abiseadmed (nt rubriigist 8466), ei loeta tööriistadeks ja järelikult need ei kuulu selle lisamärkuse alla; |
| --- | --- | --- |

B.

vahetatavad tööriistad

Et vahetatavad tööriistad klassifitseerida asjakohaste seadmetega samasse rubriiki, peavad need täitma kolme tingimust:

1.

need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 8207 tööriistad või, näiteks, rubriigi 4016, 5911 ja 6909 või alamrubriigi 4205 00 11, 4205 00 19, 6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 või 9603 50 00 tööriistad.

Valuvorme (rubriik 8480) ja tarvikuid, sh abiseadmed (nt rubriigist 8466), ei loeta tööriistadeks ja järelikult need ei kuulu selle lisamärkuse alla;

| 2. | need peavad kuuluma asjakohaste seadmete tavapärase varustuse hulka.
  Seadme tavapärasesse varustusse kuuluvad:






  a) | mis tahes arv samasuguseid tööriistu, mida saab seadmele üheaegselt paigaldada; |
| --- | --- | --- |

2.

need peavad kuuluma asjakohaste seadmete tavapärase varustuse hulka.

Seadme tavapärasesse varustusse kuuluvad:

a)

mis tahes arv samasuguseid tööriistu, mida saab seadmele üheaegselt paigaldada;

| b) | üks igast liigist, kui tööriistad on erinevad; |
| --- | --- |

b)

üks igast liigist, kui tööriistad on erinevad;

| 3. | need tuleb tavaliselt müüa ja tollile esitada asjakohase seadmega koos. |
| --- | --- |

3.

need tuleb tavaliselt müüa ja tollile esitada asjakohase seadmega koos.

Lisamärkus 3

Kui kaubanduslikel või transpordikaalutlustel on vajalik, võidakse lahtivõetud või kokkupanemata seade importida mitme saadetisega teatava ajavahemiku jooksul.

Et erinevaid masinaosi deklareerida samasse rubriiki või alamrubriiki kui kokkupandud seade, peab deklarant tegema tollipunktile kirjaliku taotluse hiljemalt koos esimese saadetisega ja lisama taotlusele:

| a) | skeemi või, vajadusel, mitu skeemi seadmest, millel on näha kõige tähtsamate masinaosade seerianumbrid; |
| --- | --- |

a)

skeemi või, vajadusel, mitu skeemi seadmest, millel on näha kõige tähtsamate masinaosade seerianumbrid;

| b) | üldine spetsifikatsioon, milles on toodud erinevate osade karakteristikud ja umbkaudne kaal ning eelpool mainitud tähtsamate osade seerianumbrid. |
| --- | --- |

b)

üldine spetsifikatsioon, milles on toodud erinevate osade karakteristikud ja umbkaudne kaal ning eelpool mainitud tähtsamate osade seerianumbrid.

Taotlus võidakse aktseptida üksnes siis, kui see on seotud tarnelepingu täitmisega või asjakohast seadet saab kombineeritud nomenklatuuri järgi pidada komplektseks.

Kõik masinaosad tuleb importida sama tollipunkti kaudu ettenähtud ajavahemiku jooksul. Erandjuhtudel võivad pädevad ametiasutused siiski lubada importi mitme tollipunkti kaudu. Kokkulepitud ajavahemikku ei tohi ületada, kui ei esitata pädevatele ametiasutustele põhjendatud taotlust pikendamiseks.

Iga osasaadetise impordi korral tuleb esitada loetelu osadest, mis moodustavad kogusaadetise, viidetega eelpool nimetatud üldisele spetsifikatsioonile. Iga saadetise tollideklaratsioon peab sisaldama nii saadetise moodustava osa või osade, kui ka komplektse masina kirjeldused.

GRUPP 84

TUUMAREAKTORID, KATLAD, MASINAD JA MEHAANILISED SEADMED; NENDE OSAD

Üldist

Alamrubriikides 8407 33 10, 8407 34 10, 8407 90 50 ja 8408 20 10 tähendab termin „tööstuslikuks kokkupanekuks” üksnes uute mootorsõidukite seeriaviisilist montaaži tehastes, mis valmistavad või panevad kokku mootorsõidukeid (sh allhankijad).

Alamrubriiki saab kohaldada üksnes mootoritele, mida tegelikult kasutatakse nendes alamrubriikides nimetatud uute sõidukite tootmisel. Järelikult, alamrubriik ei hõlma samalaadseid mootoreid varuosadena.

| 8402 | Vee või muu vedeliku auru tootvad katlad (v.a keskkütte kuumaveekatlad, mis võivad toota ka madalrõhuauru); ülekuumendatud vee katlad |
| --- | --- |
| 8402 19 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kombineeritud leektoru-vesitorukatlad ja ka spetsiaalsed paakkatla variandid, nt elektriga köetavad aurukatlad, milles on elektrilised küttekehad tulekolde asemel. |
| 8405 | Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või puhastiteta |
| 8405 10 00 | Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või puhastiteta

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu:






  a) | gaasivabrikute majapidamisgaasigeneraatorid (koksiahjud) (rubriik 8417); |

8402

Vee või muu vedeliku auru tootvad katlad (v.a keskkütte kuumaveekatlad, mis võivad toota ka madalrõhuauru); ülekuumendatud vee katlad

8402 19 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kombineeritud leektoru-vesitorukatlad ja ka spetsiaalsed paakkatla variandid, nt elektriga köetavad aurukatlad, milles on elektrilised küttekehad tulekolde asemel.

8405

Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või puhastiteta

8405 10 00

Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või puhastiteta

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

a)

gaasivabrikute majapidamisgaasigeneraatorid (koksiahjud) (rubriik 8417);

| b) | elektrolüütilised gaasigeneraatorid (nt lämmastikdioksiidi, vesiniksulfiidi või sinihappe saamiseks, olenevalt kasutatavast elektrolüüdist) tuleb klassifitseerida rubriiki 8543. |
| --- | --- |

b)

elektrolüütilised gaasigeneraatorid (nt lämmastikdioksiidi, vesiniksulfiidi või sinihappe saamiseks, olenevalt kasutatavast elektrolüüdist) tuleb klassifitseerida rubriiki 8543.

8407

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid

8407 21 10 kuni 8407 29 80

Ujuvvahendite käiturid

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu mootorid, mida kasutatakse veesõidukites muuks otstarbeks peale sõiduki liikumapanemise.

8408

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid või pooldiiselmootorid)

8408 10 11 kuni 8408 10 99

Ujuvvahendite käiturid

Vaata alamrubriikide 8407 21 10–8407 29 80 selgitavad märkused.

8409

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8407 ja 8408 mootorites

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8409 osundatud erandite ei kuulu sellesse alamrubriiki ka:

| a) | vulkaniseeritud pehmest kummist torud ja voolikud (rubriik 4009); |
| --- | --- |

a)

vulkaniseeritud pehmest kummist torud ja voolikud (rubriik 4009);

| b) | mitteväärismetallist elastsed torud ja voolikud (rubriik 8307); |
| --- | --- |

b)

mitteväärismetallist elastsed torud ja voolikud (rubriik 8307);

| c) | seibid, tihendid jms (klassifitseeritakse tavaliselt valmistusmaterjali järgi või rubriiki 8484). |
| --- | --- |

c)

seibid, tihendid jms (klassifitseeritakse tavaliselt valmistusmaterjali järgi või rubriiki 8484).

8409 99 00

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu heitgaasidel töötavad turboülelaadurid, mida kasutatakse põlemiseks vajaliku õhu kokkusurumiseks, et suurendada kolbmootorite võimsust. Need seadmed klassifitseeritakse heitgaasiturbiini jõul töötavate õhu turbokompressoritena rubriiki 8414.

8411

Turboreaktiivmootorid, turbopropellermootorid ning muud gaasiturbiinid

8411 11 00 kuni 8411 12 80

Turboreaktiivmootorid

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu nn järelpõletid, mis esitatakse tollile eraldi (rubriik 8411 91 10 või 8411 91 90).

8411 99 00

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad gaasiturbiini rootorite labad olenemata kas gaasiturbiini funktsioon on põhiline liikumapanevaks jõuks või kombinatsioonis elektrigeneraatoriga.

8412

Muud mootorid ja jõuseadmed

8412 21 20 kuni 8412 29 89

Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hüdraulilised jõuülekandemootorid.

8412 21 20 ja 8412 21 80

Lineaarsed (silindrid)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad hüdraulilised asendi- ja lukustusseadmed, mida kasutatakse lennuki meeskonna istmete asendi reguleerimiseks.

8413

Vedelikupumbad, vedelikukulu mõõtvate seadmetega või ilma nendeta; vedelikutõstukid (-elevaatorid)

8413 50 20

Hüdraulilised agregaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8412, punkt B 6.

8413 60 20

Hüdraulilised agregaadid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8412, punkt B 6.

8413 70 51 kuni 8413 70 75

Radiaalvooga pumbad

Radiaalvooga pumpades toimub vedeliku liikumine risti tööratta teljega.

8413 70 81 ja 8413 70 89

Muud tsentrifugaalpumbad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad eelkõige aksiaalpumbad, milles vedeliku liikumine toimub piki tööratta telge. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kombineeritud radiaal- ja aksiaalpumpade vormid (nt radiaalne sissevool ja aksiaalne väljavool või aksiaalne sissevool ja radiaalne väljavool)

8413 81 00 ja 8413 82 00

Muud pumbad; vedelikutõstukid (-elevaatorid)

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | nn meditsiinilised vaakumpumbad sekreetide väljatõmbamiseks, milles on peale pumba ka imuseade ja mida kasutatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes (mobiilsetes operatsioonisaalides) (rubriik 9018); |
| --- | --- |

a)

nn meditsiinilised vaakumpumbad sekreetide väljatõmbamiseks, milles on peale pumba ka imuseade ja mida kasutatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes (mobiilsetes operatsioonisaalides) (rubriik 9018);

| b) | meditsiinilised pumbad, mis on käes või kehal kantavad või keha sisse implanteeritavad ja mis on varustatud toitemahutiga ning mis toimivad ravimiannustina, ühendades samas keres pumba ja energiaallika pumba tööshoidmiseks (rubriik 9021). |
| --- | --- |

b)

meditsiinilised pumbad, mis on käes või kehal kantavad või keha sisse implanteeritavad ja mis on varustatud toitemahutiga ning mis toimivad ravimiannustina, ühendades samas keres pumba ja energiaallika pumba tööshoidmiseks (rubriik 9021).

8414

Vaakumpumbad ja õhupumbad, õhu- ja gaasikompressorid, ventilaatorid; ventilaatoritega ventilatsiooni ja retsirkulatsiooni varikatted, filtritega või filtriteta

Selle rubriigi pumpade ja kompressoritena klassifitseeritakse ka mootorpumbad, turbopumbad, mootorkompressorid ja turbokompressorid.

8414 10 89

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vesirõngaspumbad ja membraanpumbad.

8414 20 20 ja 8414 20 80

Käsi- ja jalg-õhupumbad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes käega või jalaga käitatavad pumbad, s.o pumbad, mis toimivad üksnes lihaste jõul, nagu on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 8414 punktis A. Need peavad olema kavandatud eelkõige õhkrehvide (nt rattad, mootorsõidukid jne) jms toodete, nt õhkmadratsite, õhkpatjade ja kummipaatide täispuhumiseks.

8414 51 00 kuni 8414 59 80

Ventilaatorid

Nendes alamrubriikides loetakse ventilaatoriteks üksnes need ventilaatorid, millel on HS selgitavate märkuste rubriigi 8414 punktis B kirjeldatud omadused ja mis vastavad alljärgnevatele tingimustele:

| 1. | nende õhu- või gaasirõhk ei tohi ületada 2 baari; |
| --- | --- |

1.

nende õhu- või gaasirõhk ei tohi ületada 2 baari;

| 2. | need võivad olla ainult ühe pöörleva tööpinnaga (üheastmelised). |
| --- | --- |

2.

need võivad olla ainult ühe pöörleva tööpinnaga (üheastmelised).

Õhukompressorid, mis ei vasta eelpool nimetatud tingimustele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 8414 80 11–8414 80 80.

8414 59 40

Tsentrifugaalventilaatorid

Tsentrifugaalventilaatorites on õhu või gaasi sissevool aksiaalne ja väljavool radiaalne.

8414 80 11 ja 8414 80 19

Turbokompressorid

Turbokompressoris ajab tiiviku võlli ringi välismootor ja pumbatava õhu või gaasi paneb liikuma tiivik. Turbokompressorid võivad olla ühe- või mitmeastmelised, aksiaalsed või radiaalsed. Lihtsaid kaheastmelisi kompressoreid kasutatakse näiteks tolmuimejates.

8414 80 11

Üheastmelised

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kolbmootorite heitgaaside turboülelaadurid, mida kasutatakse põlemiseks vajaliku õhu kokkusurumiseks, suurendamaks mootori efektiivvõimsust. Need on üheastmelised õhuturbokompressorid (puhurid), mida kasutatakse üle 2 baarise ülerõhu saamiseks ja mida ajab ringi kompressori kere peale monteeritud heitgaasiturbiin. Seda turbiini käitavad heitgaasid kolbmootorist, mille peale ta on monteeritud.

8414 90 00

Osad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kolbmootorite heitgaaside turboülelaadurite osad. Heitgaaside turboülelaaduritega koos kasutatavate heitgaasiturbiinide osad klassifitseeritakse siiski rubriiki 8411 ilma põlemiskambrita gaasiturbiinide osadena.

8418

Külmikud, sügavkülmikud jm külmutusseadmed (elektrilised või mitte); soojuspumbad, v.a rubriiki 8415 kuuluvad kliimaseadmed

8418 69 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nn „külmkuivatid” — seadmed, mida kasutatakse õhu kuivatamiseks ujulates või muudes niisketes ruumides. Need koosnevad põhiliselt külmutusseadmest ja mootorajamiga ventilaatorist. Ventilaator tõmbab sisse niiske õhu, mis seejärel juhitakse külmutusseadme aurustisse, kus niiskus kondenseerub külmadele seintele. Tulemusena saadav kondensvesi valgub renni. Kuivatatud õhk juhitakse soojendamiseks läbi kuumendatud külmutusseadme kondensaatori ja lastakse ruumi tagasi.

Samasse alamrubriiki kuuluvate külmkuivatite puhul, mida kasutatakse kokkusurutud õhu kuivatamiseks suruõhusüsteemides, soojendatakse kokkusurutud kuivatatud õhk tavaliselt täiendavalt paigaldatava õhk/õhk tüüpi soojusvaheti abil uuesti. Selles soojusvahetis annab külmkuivatisse sisseantav niiske kokkusurutud õhk läbi seinte oma soojuse üle kuivatist väljuvale kokkusurutud õhule.

Need seadmed ei ole varustatud õhutemperatuuriregulaatoriga.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski seadmed, mis valmistavad kuiva jääd (plokkjää) kõrgsurve all oleva süsihappegaasi surve järsul vähendamisel toimuval allajahutamisel (rubriik 8479).

8419

Masinad, tööstusotstarbelised ja laboratoorsed seadmed materjalide termiliseks töötluseks (kuumutamine, keetmine, röstimine, destilleerimine, rektifikatsioon, steriliseerimine, pastöriseerimine, aurutamine, kuivatamine, aurustamine, kondenseerimine, jahutamine jne), v.a kodumajapidamises kasutatavad, elektriliselt või muul viisil köetavad (v.a ahjud jm rubriigi 8514 seadmed); mitte-elektrilised kiirboilerid või mahtboilerid

8419 20 00

Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed sterilisaatorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis on mõeldud kliinikute, operatsioonisaalide, arstikeskuste jne varustuseks, koosnevad mahutitest, milles kuumutatakse meditsiinilisi ja kirurgilisi instrumente, samuti vatti, hügroskoopset puuvilla või muid sidumismaterjale vähemalt 100 °C temperatuuril, et hävitada võimalikke haigusetekitajaid.

Need on tavaliselt risttahuka või silindri kujulised, alusele asetatud, ja neis on äravõetavad restid. Mahutid on tavaliselt terasest või alumiiniumist ja vooderdatud isoleermaterjaliga. Luuk võib olla varustatud klaasiga, mis võimaldab näha seesolevaid instrumente. Mõned seadmed on kapi või muu mööblieseme kujulised. Sellisel juhul võib tegelik sterilisaator sisaldada raami instrumentide või muude steriliseeritavate esemete hoidmiseks; see ei mõjuta tema klassifitseerimist antud alamrubriiki.

Neid seadmeid kuumutatakse piirituse, nafta, gaasi või elektriga ja steriliseerimine toimub olenevalt seadme konstruktsioonist kas keeva vee (anumad), rõhu all oleva auru (autoklaavid) või kuiva õhu (ahjud) abil.

8419 50 00

Soojusvahetid

Soojusvaheteid kasutatakse:

| 1. | vedelike ja gaaside temperatuuride muutmiseks ilma nende olekut muutmata, mõnel juhul on taoline temperatuuri muutmine steriliseerimiseks või pastöriseerimiseks küllaldane; |
| --- | --- |

1.

vedelike ja gaaside temperatuuride muutmiseks ilma nende olekut muutmata, mõnel juhul on taoline temperatuuri muutmine steriliseerimiseks või pastöriseerimiseks küllaldane;

| 2. | vedelike aurustamiseks või kondenseerimiseks. |
| --- | --- |

2.

vedelike aurustamiseks või kondenseerimiseks.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | kondensaatorid lämmastiku või muude gaaside jaoks; |
| --- | --- |

1.

kondensaatorid lämmastiku või muude gaaside jaoks;

| 2. | külmutusseadmed peamiselt värvimisel ja kuivpuhastusel kasutatavate lahustite jahutamiseks ja kondenseerimiseks; |
| --- | --- |

2.

külmutusseadmed peamiselt värvimisel ja kuivpuhastusel kasutatavate lahustite jahutamiseks ja kondenseerimiseks;

| 3. | jahutusseadmed vedelike, auru või gaasi jaoks; neid kasutatakse erinevates tööstustes (nt meiereides, õllevabrikutes); |
| --- | --- |

3.

jahutusseadmed vedelike, auru või gaasi jaoks; neid kasutatakse erinevates tööstustes (nt meiereides, õllevabrikutes);

| 4. | pidevpastöriseerimisseadmed, mida kasutatakse eriti meiereides (plaatpastörisaatorid). |
| --- | --- |

4.

pidevpastöriseerimisseadmed, mida kasutatakse eriti meiereides (plaatpastörisaatorid).

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | alamrubriigi 8419 11 00 või 8419 19 00 kiir- või mahtboilerid; |
| --- | --- |

a)

alamrubriigi 8419 11 00 või 8419 19 00 kiir- või mahtboilerid;

| b) | seadmed, milles






  — | soojusvahetust kasutatakse vedeliku või gaasilise aine muutmiseks tahkeks (nt pihustuskuivatus); |
| --- | --- | --- |

b)

seadmed, milles

—

soojusvahetust kasutatakse vedeliku või gaasilise aine muutmiseks tahkeks (nt pihustuskuivatus);

| — | kahe vedeliku vaheline soojusvahetus ei toimu läbi seina (nt valgniisutustornid). |
| --- | --- |

—

kahe vedeliku vaheline soojusvahetus ei toimu läbi seina (nt valgniisutustornid).

Taolised seadmed klassifitseeritakse tavaliselt alamrubriiki 8419 89 10 või 8419 89 98.

8419 89 10

Jahutustornid (gradiirid) ja samalaadsed seadmed otseseks (vaheseinata) jahutamiseks tsirkuleeriva veega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad jahutustornid, milles soojus jahutatavast veest vabaneb aurustumisel otse õhku. Soe vesi pumbatakse üles, kus ta vabalt mööda jahutustorni alla niriseb ja (korstnaefektil) ülestõusev õhk ta maha jahutab.

8419 89 98

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad toorvorstide suitsutusseadmed, isegi kui vorste suitsutamise ajal kuumutatakse ja need osaliselt või täielikult ära küpsevad. Seadmetes on suur aurusiugudega kuumutatav kamber, kuhu kambrist väljas asetsev ventilaator puhub kuuma või külma suitsu. Seadmed on varustatud niisutusseadmete ja siugtorudega, milles on külm vesi jahutamiseks. Toored vorstid transporditakse kambrisse liikuvatele raamidele riputatuina.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu lauanõude jaotusseadmed, milles hoitakse lauanõusid ja jagatakse neid einestajatele sööklates või iseteenindusrestoranides, isegi kui need seadmed on varustatud lauanõusid soojendava elektrisoojendusseadmega või vesivannisoojendusega (rubriik 9403).

8421

Tsentrifuugid, k.a tsentrifugaalkuivatid; seadmed vedelike või gaaside filtreerimiseks või puhastamiseks

8421 39 60

Katalüütilise protsessi abil

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mootorsõidukite heitgaasisüsteemidesse või tööstusseadmete suitsutorustikku paigaldatavad katalüütilised heitgaasipuhastid, eemaldamaks lämmastikoksiidi ja võimalusel muid saasteaineid (nt süsinikmonooksiidi ja süsivesinikke) heit- või suitsugaasidest keemilise reaktsiooni abil õhusaaste vähendamiseks. Mootorsõidukitesse paigaldatava katalüüsmuunduri keres on keraamiline kärgpatarei (monoliitne tugikonstruktsioon), mille kanalid on kaetud aktiveeritud katalüütilise ainega. Tööstusseadmetes koosnevad suitsugaasipuhastid tugiraamist hulga katalüütiliste komponentidega. Monoliitsed tugikonstruktsioonid ja katalüütilised komponendid, mis esitatakse tollile eraldi, klassifitseeritakse rubriiki 3815.

8421 39 90

Muud

Peale elektrostaatiliste ja termiliste protsessidega toimivate seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki gaasipuhastusseadmed, mis lahutavad gaasisegude üksikkomponendid üksteisest eraldusprotsessiga.

8422

Nõudepesumasinad; seadmed pudelite ning muude mahutite pesuks ja kuivatamiseks; seadmed pudelite, purkide, karpide, kottide jms mahutite täitmiseks, korkimiseks, sulgemiseks, kaanetamiseks ja sildistamiseks; seadmed pudelite, purkide, tuubide jm taoliste mahutite kapseldamiseks; muud pakendamis- või pakkimisseadmed; seadmed jookide gaseerimiseks

8422 90 10

Nõudepesumasinatele

Nõudepesumasinate programmeeritavad lülituskellad, mis esitatakse tollile eraldi, klassifitseeritakse vastavalt nende omadustele (nt rubriik 9107 00 00).

8423

Kaalud (v.a kaalud tundlikkusega 5 cg ja täpsemad), k.a kaalutundlikud loendurid ja kaalukontrolli seadmed; igat tüüpi kaaluvihid

8423 20 00

Kaalud kaupade pidevkaalumiseks konveierliinidel

Sellesse alamrubriiki kuuluvad konveierliinide elektromehaanilised kaalud. Taoliste kaalude konstruktsioon ja kaalumisviis vastavad alamrubriikide 8423 81 10–8423 89 00 selgitavates märkustes kirjeldatud elektromehaaniliste kaalude omale.

8423 30 00

Teatud massile reguleeritud kaalud, seadmed teatud massiga materjalihulga doseerimiseks mahutisse või konteinerisse (dosaatorid), k.a punkerkaalud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelpool kirjeldatud liiki elektromehaanilised kaalud. Nende kaalude konstruktsioon ja kaalumisviis vastavad alamrubriikide 8423 81 10–8423 89 00 selgitavates märkustes kirjeldatud elektromehaaniliste kaalude omale.

8423 81 10 kuni 8423 89 00

Muud kaalud ja seadmed

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad elektromehaanilised kaalud, milles esemete kaal muudetakse elektriliseks (elektrivoolu-) signaaliks kaaludesse paigaldatud anduri (mõõtemuunduri) abil ja seejärel mõõdetakse elektrivool kaaludes oleva mõõteseadmega. Taoliste kaalude mõõtemuundurites on tavaliselt koormusandurid või -vardad, mis on ühendatud elektrotensomeetritega sildlülituseks. Kaalutava massi poolt kehale rakendatav jõud deformeerib koormusandureid, põhjustades tensoanduri pikkuse muutumist (lühenemist või pikenemist) ja seega takistuse muutumist, mis on proportsionaalne kaalutava massiga ja mis elektrivoolu muutusena antakse takistusmõõtesilla kaudu edasi mõõteseadme skaalale.

Peale mõõteseadme, tuntakse ka väljakaalumisseadmena, skaalanäidiku või kaaluosuti, mis tavaliselt asuvad ühes kestas, võib elektromehaanilistel kaaludel olla muid osi, mis on üksteisega juhtmete abil ühendatud (nt klaviatuur, mäluseade, printer, VDU (kuvar), juhtseade ja märgilugeja, kontrollimaks juurdepääsu kaalule). Sellistes kaalumissüsteemides võib mitu kaalu olla ühendatud ühise mõõteseadmega (tuntud ka kui „kaugkaalumisterminalid”).

Eelpool nimetatud kaalud võivad olla varustatud ka liidesega, mille kaudu need võivad olla ühendatud automaatse andmetöötlusseadmega.

Elektromehaanilisi kaalusid loetakse elektroonilisteks kaaludeks, kui mikroprotsessorid on ehitatud kaalu mõõteseadme sisse, näiteks, selleks et arvutada kaalutava koguse hinda, kasutades kaalu sisestatud ühikuhinda (nt kilogrammi hind).

8424

Mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike või pulbrite pritsimiseks ja pihustamiseks; tulekustutid (laetud või laadimata); pihustuspüstolid jms seadmed; liivapritsid, aurujoapritsid jms seadmed

8424 30 10

Suruõhul töötavad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad sisseehitatud õhukompressoritega töötavad liivapritsid, mida kasutatakse süüteküünalde puhastamiseks või monoliitsete elektrikondensaatorite parajaks trimmimiseks.

Trimmimine tähendab juhtiva kondensaatorimaterjali eemaldamist liivajoaga kondensaatori soovitud mahtuvuse saavutamiseni.

8424 89 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad „pesemismasinad” mootorsõidukite, metallosade või esemete puhastamiseks pihustatud vett, bensiini või muude vedelike abil; need on varustatud pumba, pihusti ja voolikuga, vajadusel samuti toiteseadme, soojendusseadmega jne, et moodustuks komplektne seade.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski kõrgsurveveega puhastusseadmed (alamrubriigid 8424 30 01–8424 30 09).

8426

Laevade mastnoolkraanad; kraanad, k.a kaabelkraanad; mobiilsed tõsteraamid, kärutõstukid ning kraanaga varustatud veokid

8426 41 00 ja 8426 49 00

Muud iseliikuvad kraana-tüüpi tõstemehhanismid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8426 (iseliikuvad ja muud „mobiilsed” masinad), punkt b, alapunkt 2.

Et teha vahet nende alamrubriikide iseliikuvate masinate, ühelt poolt, ja rubriigi 8705 erimootorsõidukite vahel, teiselt poolt, on nendesse alamrubriikidesse kuuluvatel iseliikuvatel masinatel alljärgnevad iseloomulikud omadused:

| 1. | neid paneb liikuma mootor, mis on tõsteseadme osa; |
| --- | --- |

1.

neid paneb liikuma mootor, mis on tõsteseadme osa;

| 2. | nende maksimaalne kiirus on 20 km/h; |
| --- | --- |

2.

nende maksimaalne kiirus on 20 km/h;

| 3. | neil on üks kabiin, mis on tõsteseadme osa; |
| --- | --- |

3.

neil on üks kabiin, mis on tõsteseadme osa;

| 4. | koormatuna need tavaliselt ei liigu, või kui liiguvad, siis on liikumine piiratud ja seotud nende tõstefunktsiooniga. |
| --- | --- |

4.

koormatuna need tavaliselt ei liigu, või kui liiguvad, siis on liikumine piiratud ja seotud nende tõstefunktsiooniga.

8428

Muud tõste-, siirde- ning teisaldusmehhanismid (näiteks liftid, eskalaatorid, konveierid, köisteed)

Sellesse alamrubriiki ei kuulu roomikulülisüsteemidega roomikliftid, mida kasutatakse ratastoolide trepist üles ja alla viimiseks koos neis istuvate inimestega, need klassifitseeritakse ratastoolide tarvikutena rubriiki 8714.

8428 90 30

Valtspinkide lisaseadmed; rullteed toodangu etteandmiseks ja eemaldamiseks; kaadurid ja manipulaatorid valuplokkide, kuulide, varbade ja slääbide jaoks

Sellesse alamrubriiki kuulub kaks rühma masinaid, mida kasutatakse valtspinkide abiseadmetena:

| 1. | veererullidega lauad valtsitud esemete (valuvormid, vardad, slääbid, lehtmetalli (pleki), riba, traadi, torude jne) etteandmiseks ja eemaldamiseks; |
| --- | --- |

1.

veererullidega lauad valtsitud esemete (valuvormid, vardad, slääbid, lehtmetalli (pleki), riba, traadi, torude jne) etteandmiseks ja eemaldamiseks;

| 2. | kaadurid ja manipulaatorid valuplokkide, toorrauakänkude, varbmaterjali ja slääbide jaoks. |
| --- | --- |

2.

kaadurid ja manipulaatorid valuplokkide, toorrauakänkude, varbmaterjali ja slääbide jaoks.

Nende masinate hulka kuuluvad:

| 1. | rullteed või rullkonveierid, mootorajamiga või mitte, mis on mõeldud toorikute valtstoolile etteandmiseks või sealt eemaldamiseks või toorikute transportimiseks ühe valtstooli juurest teise juurde; |
| --- | --- |

1.

rullteed või rullkonveierid, mootorajamiga või mitte, mis on mõeldud toorikute valtstoolile etteandmiseks või sealt eemaldamiseks või toorikute transportimiseks ühe valtstooli juurest teise juurde;

| 2. | tõmberullikud, mis toimivad samasugusel viisil kui eelpool nimetatud masinad, millel on kaks rida valtse, mille vahelt toorik läbi läheb; |
| --- | --- |

2.

tõmberullikud, mis toimivad samasugusel viisil kui eelpool nimetatud masinad, millel on kaks rida valtse, mille vahelt toorik läbi läheb;

| 3. | rullidega jahutusalused, mis asetsevad valtsimisliinide otsas, kuhu valtsitav toode (nt varbmaterjal ja traat) aeglaselt edasi liigub, et ta välisõhus jahtuks; |
| --- | --- |

3.

rullidega jahutusalused, mis asetsevad valtsimisliinide otsas, kuhu valtsitav toode (nt varbmaterjal ja traat) aeglaselt edasi liigub, et ta välisõhus jahtuks;

| 4. | tõste- ja kallutusalused valtspinkidele mitme pealistikku asetseva valtsipaariga (trio- ja topeltduovaltstoolid). Taolised seadmed koosnevad ümber telje kallutavast alusest, mis asetseb valtspingi viimases otsas. Alused on varustatud mootorajamiga valtsidega. Pärast ühe valtsisarja läbimist jõuavad toorikud alusele, mis seejärel kallutab ja paigutub samale tasapinnale järgmise valtsisarjaga, mille vahele aluse mootorajamiga valtsid tooriku lükkavad; |
| --- | --- |

4.

tõste- ja kallutusalused valtspinkidele mitme pealistikku asetseva valtsipaariga (trio- ja topeltduovaltstoolid). Taolised seadmed koosnevad ümber telje kallutavast alusest, mis asetseb valtspingi viimases otsas. Alused on varustatud mootorajamiga valtsidega. Pärast ühe valtsisarja läbimist jõuavad toorikud alusele, mis seejärel kallutab ja paigutub samale tasapinnale järgmise valtsisarjaga, mille vahele aluse mootorajamiga valtsid tooriku lükkavad;

| 5. | teisaldusseadmed, mida kasutatakse paralleelsete valtstoolidega valtsimisliinidel, näiteks, varbmaterjali nihutamiseks esimese valtstooli rullteelt teise valtstooli rullteele; |
| --- | --- |

5.

teisaldusseadmed, mida kasutatakse paralleelsete valtstoolidega valtsimisliinidel, näiteks, varbmaterjali nihutamiseks esimese valtstooli rullteelt teise valtstooli rullteele;

| 6. | kallutamis- ja pööramisseadmed. |
| --- | --- |

6.

kallutamis- ja pööramisseadmed.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | automaatsed valuplokkide manipulaatorid ja mehhanismid (nt kraanad ja sildkraanad), mida kasutatakse töödeldava materjali valtspinkidele etteandmiseks, kuid mis otseselt valtspinkide töös ei osale (alamrubriigid 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 või 8426 99 00); |
| --- | --- |

a)

automaatsed valuplokkide manipulaatorid ja mehhanismid (nt kraanad ja sildkraanad), mida kasutatakse töödeldava materjali valtspinkidele etteandmiseks, kuid mis otseselt valtspinkide töös ei osale (alamrubriigid 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 või 8426 99 00);

| b) | mehhanismid, mis on kavandatud kõrge radioaktiivsusega ainete kaugkäsitsemiseks (alamrubriik 8428 90 95). |
| --- | --- |

b)

mehhanismid, mis on kavandatud kõrge radioaktiivsusega ainete kaugkäsitsemiseks (alamrubriik 8428 90 95).

8429

Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid; teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid

8429 30 00

Skreeperid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8429, teine lõik, punkt C.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kombineeritud skreeperid, mis koosnevad traktorist (isegi kui ta on üheteljeline) ja skreeperist endast. Grupi 87 märkuse 2 järgi tuleb mõlemad osad klassifitseerida oma rubriikidesse (traktor rubriiki 8701 ja skreeper alamrubriiki 8430 69 00).

8432

Põllu-, aia- ja metsatöömasinad maa ettevalmistamiseks ning kultiveerimiseks; rullid spordiväljakute ja muruplatside korrashoiuks

8432 30 11

Tsentraalajamiga täppiskülvikud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad masinad, mis külvavad üksikud seemned või terad mulda reeglipärastes vahedes ridadena. Need masinad võivad külvata seemned ka mitme reana samaaegselt.

8433

Masinad põllukultuuride koristuseks ning viljapeksuks, k.a põhu- ning heinapressid; muru- ja heinaniidumasinad; seadmed kanamunade, puuviljade jm põllumajandussaaduste puhastamiseks, sorteerimiseks ja liigitamiseks, v.a rubriigi 8437 seadmed

8433 11 10 kuni 8433 19 90

Niidukid muruplatside, parkide ning spordiväljakute korrashoiuks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8433, A osa, eelviimane lõik, viitega istega muruniidukitele.

8438

Mujal käesolevas grupis nimetamata seadmed, mida kasutatakse toiduainetööstuses ning toitude ja jookide valmistamisel, v.a seadmed loomsete ja taimsete rasvade või õlide ekstraheerimiseks ning puhastamiseks

8438 80 10

Tee ja kohvi valmistamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed eri teesortide kokkusegamiseks ja kohvi jahvatamiseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu tööstuslikud seadmed valmistee või -kohvi valmistamiseks (alamrubriik 8419 81 20), kohvi röstimiseks (alamrubriik 8419 89 98), seadmed kohvipulbri (lahustuv kohv) valmistamiseks (alamrubriik 8419 39 90).

8439

Paberi- või tsellulooskiumassi valmistamiseks või paberi ja papi tootmiseks ning viimistlemiseks kasutatavad seadmed

8439 30 00

Paberi ning papi viimistlemiseks

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8439 III osas osundatud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka seadmed, mis annavad pärgamentviimistluse.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | eelpool osundatud analoogsete funktsioonidega seadmed, mida aga ei kasutata paberi- või papipoognate valmistamisel või järeltöötlemisel, vaid nendest materjalidest tehtud toodete valmistamisel või järeltöötlemisel. Näiteks, seadmed pabertopside ja -pakendite jne vahatamiseks sukeldamismeetodil (alamrubriik 8479 89 97). Seadmed, mis valmistavad paberi- või papitooteid nagu pabertopsid, -karbid, -pakendid jne kuuluvad rubriiki 8441; |
| --- | --- |

a)

eelpool osundatud analoogsete funktsioonidega seadmed, mida aga ei kasutata paberi- või papipoognate valmistamisel või järeltöötlemisel, vaid nendest materjalidest tehtud toodete valmistamisel või järeltöötlemisel. Näiteks, seadmed pabertopside ja -pakendite jne vahatamiseks sukeldamismeetodil (alamrubriik 8479 89 97). Seadmed, mis valmistavad paberi- või papitooteid nagu pabertopsid, -karbid, -pakendid jne kuuluvad rubriiki 8441;

| b) | seadmed, millega valmistatakse paberi- või papipoognatest tooteid, mida kombineeritud nomenklatuuri järgi ei loeta enam paberiks või papiks. Sellised seadmed on näiteks need, millega kinnitatakse abrasiivmaterjal paberile või kaetakse paber valgustundliku emulsiooniga (alamrubriik 8479 89 97). |
| --- | --- |

b)

seadmed, millega valmistatakse paberi- või papipoognatest tooteid, mida kombineeritud nomenklatuuri järgi ei loeta enam paberiks või papiks. Sellised seadmed on näiteks need, millega kinnitatakse abrasiivmaterjal paberile või kaetakse paber valgustundliku emulsiooniga (alamrubriik 8479 89 97).

8441

Muud seadmed paberi-, pabermassi- ja papitoodete valmistamiseks, k.a seadmed paberi ja papi lõikamiseks

8441 10 20

Muud pikuti- ja ristilõikamispingid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis valmistavad eriformaadiga poognaid lõppematust lindina jooksvast paberist kas ainult ristilõikamisega või samaaegselt pikuti- ja ristilõikamisega.

8441 10 30

Giljotiinkäärid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis lõikavad paberivirnu läbi ühe lõikenoaga, lõikamislaua kohale asetatud poom surub paberivirna piki lõikusjoont tugevasti kokku.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ühe noaga seadmed, millel on pööratav lõikelaud raamatuplokkide äärelõikuseks, mille abil raamatuplokke pööratakse 90° pärast esimest ja teist lõikust.

8441 10 40

Kolme noaga äärelõikamismasinad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kolme noaga äärelõikamismasinad, kus noad on asetatud üksteise suhtes 90° nurga all ja mida kasutatakse raamatuplokkide puhtaks lõikamiseks. Kaks nuga lõikavad samaaegselt raamatuplokkide ülemised ja alumised ääred ning seejärel kolmas nuga lõikab esiääred või vastupidi.

8441 10 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad käe või jalaga käitatavad seadmed.

8442

Seadmed (v.a rubriikides 8456–8465 nimetatud tööpingid) trükiplaatide, -silindrite jm trükivormide valmistamiseks; trükiplaadid, silindrid jm trükivormid; ettevalmistatud trükiplaadid, -silindrid ja litokivid (näiteks tasandatud, lihvitud või poleeritud)

8442 30 10

Fotoladumismasinad ja muud fotolaoseadmed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad fotoladumismasinad ja muud fotolaoseadmed, mis laovad, pildistades üksteise järel pöörlevatele ketastele või spetsiaalsete matriitside esiküljele paigaldatud märke või väga väikeste ülekattuvate punktidega matriitsi abil elektronkiiretorule loodud märke. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka fotofilmile projitseeritavat laserkiirt kasutavad fotolaoseadmed.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski:

| a) | üldotstarbelised automaatsed andmetöötlusseadmed, mida kasutatakse peale raamatupidamis- ja palgaarvestusfunktsioonide ka, näiteks, fotolaoks ja mis seetõttu on ühendatud juhtmetega (sidustöötlus) fotoladumismasina ja fotolaoseadmega, et seda saaks juhtida ja kirja ladumise andmetega varustada (rubriik 8471 ja selle grupi märkus 5 punkt A); |
| --- | --- |

a)

üldotstarbelised automaatsed andmetöötlusseadmed, mida kasutatakse peale raamatupidamis- ja palgaarvestusfunktsioonide ka, näiteks, fotolaoks ja mis seetõttu on ühendatud juhtmetega (sidustöötlus) fotoladumismasina ja fotolaoseadmega, et seda saaks juhtida ja kirja ladumise andmetega varustada (rubriik 8471 ja selle grupi märkus 5 punkt A);

| b) | autonoomsed telegraafiseadmed sõnumite saatmiseks ja vastuvõtmiseks (rubriik 8517). |
| --- | --- |

b)

autonoomsed telegraafiseadmed sõnumite saatmiseks ja vastuvõtmiseks (rubriik 8517).

8442 30 91

Seadmed kirja valamiseks ja ladumiseks (nt linotüüp-, monotüüp-, intertüüpmasinad), valuseadmega või valuseadmeta

Kirja valamine võib olla käsitsi või vähem või rohkem keeruliste masinate poolt mehaaniliselt tehtav operatsioon. Hõlmatud masinate ja seadmete hulka kuuluvad:

| 1. | matriitsid, väikesed plaadid, tavaliselt vasest või niklist, täpitsaga tehtud jäljendiga. Neid kasutatakse eraldi trükitüüpide valamiseks; |
| --- | --- |

1.

matriitsid, väikesed plaadid, tavaliselt vasest või niklist, täpitsaga tehtud jäljendiga. Neid kasutatakse eraldi trükitüüpide valamiseks;

| 2. | lauad trükitüübi külje tasandamiseks käsitsihööveldamise teel. Need koosnevad peamiselt täiesti siledast lauast, millel on keskel pilu ja mis on varustatud klambriga, mis tüüpi paigal hoiab; |
| --- | --- |

2.

lauad trükitüübi külje tasandamiseks käsitsihööveldamise teel. Need koosnevad peamiselt täiesti siledast lauast, millel on keskel pilu ja mis on varustatud klambriga, mis tüüpi paigal hoiab;

| 3. | automaatsed kirjavalajad. Neis valmistatakse trükitüüp märkhaaval, kuid ei laota. Need koosnevad tavaliselt sulametalli sisaldavast elektriga kuumutatavast tiiglist, vormi jahutamise seadmest kõvenemise kiirendamiseks ja mehhanismidest tüübi hööveldamiseks ja tasandamiseks; |
| --- | --- |

3.

automaatsed kirjavalajad. Neis valmistatakse trükitüüp märkhaaval, kuid ei laota. Need koosnevad tavaliselt sulametalli sisaldavast elektriga kuumutatavast tiiglist, vormi jahutamise seadmest kõvenemise kiirendamiseks ja mehhanismidest tüübi hööveldamiseks ja tasandamiseks;

| 4. | tüübivalamismasinad ladumisjoonte, vahematerjali jms jaoks, mis töötavad ekstrusiooni teel; |
| --- | --- |

4.

tüübivalamismasinad ladumisjoonte, vahematerjali jms jaoks, mis töötavad ekstrusiooni teel;

| 5. | ladumispulgad, mida kasutatakse lao alustamiseks ja millel üks või mitu linotüübi rida laotakse käsitsi. Need koosnevad peamiselt väikesest hästi hööveldatud puu- või metallplaadist, millel on kahel kõrvutiasetseval küljel flantsid ning sageli ka liikuv klamber. Rubriik hõlmab veerulaudikuid, mis on sarnased, kuid suuremad ja hoiavad terve lehekülje tüüpi; |
| --- | --- |

5.

ladumispulgad, mida kasutatakse lao alustamiseks ja millel üks või mitu linotüübi rida laotakse käsitsi. Need koosnevad peamiselt väikesest hästi hööveldatud puu- või metallplaadist, millel on kahel kõrvutiasetseval küljel flantsid ning sageli ka liikuv klamber. Rubriik hõlmab veerulaudikuid, mis on sarnased, kuid suuremad ja hoiavad terve lehekülje tüüpi;

| 6. | trükivormid, malmist või terasest raamid mitme lehekülje hoidmiseks trükiks. Ühte, kahte või nelja lehekülge hoitakse trükivormis metallkiilude (spetsiaalsete metallkiilude) või mehaaniliste kiilutamisseadmete (mutter- või kruvitüüpi vms) abil, mis kuuluvad samuti sellesse rubriiki. |
| --- | --- |

6.

trükivormid, malmist või terasest raamid mitme lehekülje hoidmiseks trükiks. Ühte, kahte või nelja lehekülge hoitakse trükivormis metallkiilude (spetsiaalsete metallkiilude) või mehaaniliste kiilutamisseadmete (mutter- või kruvitüüpi vms) abil, mis kuuluvad samuti sellesse rubriiki.

Lisaks eespool nimetatud valamis- ja ladumisseadmetele on terve rühm muid seadmeid, mis valavad tüübi mehaaniliselt ja ka laovad selle. Seda tehakse kas kahe erineva operatsiooniga kahel erineval, kuid teineteist täiendaval seadmel (esimene valmistab perforeeritud pabeririba, mis juhib teise seadme tööd, mille ülesandeks on valada tüüp kas eraldi või reaplokkidena) või ühe operatsiooniga samal seadmel. Nende sageli väga keerukate seadmete hulka kuuluvad:

| 1. | valamis- ja ladumisseadmed eraldi tüüpidele (monotüüp), mis eelladumismasinal eelnevalt perforeeritud ribalt töötades valivad pneumaatiliste releede abil spetsiaalseid matriitse masinas, mis valmistab üksikuid tüübimärke ja laob need veerulaudikule (see on samuti seadmele paigaldatud).
  Neid seadmeid kasutatakse koos eelladumismasinaga, millel on klaviatuuriga augustaja, mis valmistab paberlindile eellao. Ka need eelladumismasinad kuuluvad siia; |
| --- | --- |

1.

valamis- ja ladumisseadmed eraldi tüüpidele (monotüüp), mis eelladumismasinal eelnevalt perforeeritud ribalt töötades valivad pneumaatiliste releede abil spetsiaalseid matriitse masinas, mis valmistab üksikuid tüübimärke ja laob need veerulaudikule (see on samuti seadmele paigaldatud).

Neid seadmeid kasutatakse koos eelladumismasinaga, millel on klaviatuuriga augustaja, mis valmistab paberlindile eellao. Ka need eelladumismasinad kuuluvad siia;

| 2. | klaviatuuriga seadmed eraldi tüüpide valamiseks ja ladumiseks, millel tehakse kõik operatsioonid samal masinal (Rototype jt); |
| --- | --- |

2.

klaviatuuriga seadmed eraldi tüüpide valamiseks ja ladumiseks, millel tehakse kõik operatsioonid samal masinal (Rototype jt);

| 3. | kirjavalajad ritta laotud tüübi jaoks. Matriitsid viiakse pärast käsitsi ridadesse ladumist masinasse, mis valab tüübi ja annab selle välja linotüübi reana; |
| --- | --- |

3.

kirjavalajad ritta laotud tüübi jaoks. Matriitsid viiakse pärast käsitsi ridadesse ladumist masinasse, mis valab tüübi ja annab selle välja linotüübi reana;

| 4. | linotüübi ridade ladumise ja valamise seadmed. Need on erinevat tüüpi keerukad klaviatuuriga masinad (Intertype, Linograph jt), mis nii laovad kui ka valavad tüübi ridade kujul samal masinal. Mõned neist masinatest on varustatud seadmega, mis võimaldab neil töötada eelnevalt eraldi masinal (mis samuti kuulub käesolevasse rubriiki) perforeeritud paberiribadelt. |
| --- | --- |

4.

linotüübi ridade ladumise ja valamise seadmed. Need on erinevat tüüpi keerukad klaviatuuriga masinad (Intertype, Linograph jt), mis nii laovad kui ka valavad tüübi ridade kujul samal masinal. Mõned neist masinatest on varustatud seadmega, mis võimaldab neil töötada eelnevalt eraldi masinal (mis samuti kuulub käesolevasse rubriiki) perforeeritud paberiribadelt.

8442 30 99

Muud masinad ja seadmed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 8442 kohta käivate HSi selgitavate märkuste punkti A alapunktides 1 kuni 3 kirjeldatud masinad ja seadmed trükiplaatide, -silindrite jms valmistamiseks.

8442 50 21 kuni 8442 50 80

Trükikirjad, -plokid, -plaadid, -silindrid jms; ettevalmistatud trükiplokid, -plaadid, -silindrid ja litokivid (näiteks tasandatud, lihvitud või poleeritud)

Looduslik litograafiakivi on homogeenne, eriti peeneteraline lubjakivi. Tehislitograafiakivi on tavaliselt tehtud tsemendist ja kaltsiumkarbonaadist, mis on jahvatatud ja kokku pressitud.

Nende alamrubriikide litograafiakivid on:

| — | peale kantud illustratsioonidega, kas käsitsi joonistatud või fotokeemiameetodil teisaldatud; või |
| --- | --- |

—

peale kantud illustratsioonidega, kas käsitsi joonistatud või fotokeemiameetodil teisaldatud; või

| — | tasandatud või muudetud teraliseks selliselt, et neile võib ilma edasise töötluseta joonistada või kirjutada. |
| --- | --- |

—

tasandatud või muudetud teraliseks selliselt, et neile võib ilma edasise töötluseta joonistada või kirjutada.

Lubjakivi (tuntud „litograafiakivina”) töötlemata kujul ei kuulu nendesse alamrubriikidesse ja klassifitseeritakse alamrubriiki 2530 90 98.

8443

Trükimasinad, mis kasutavad trükkimiseks trükiplaate, -silindreid jm rubriiki 8442 kuuluvaid trükivorme; muud printerid, kopeer-paljundusseadmed ja faksiaparaadid, ühitatud või ühitamata; nende osad ja tarvikud

8443 31 10

Kopeerimis- ja faksifunktsiooniga seadmed, trükifunktsiooniga või trükifunktsioonita, kopeerimiskiirusega kuni 12 monokroomset lehekülge minutis

Kopeerimiskiiruse määramiseks tuleb kasutada ainult teksti sisaldava lehekülje kopeerimise kiirust madalaima eraldusvõime (dpi) juures.

8443 31 91

Seadmed, mis skaneerivad originaali ja trükivad koopiad välja elektrostaatilise trükimasinaga

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8443, II osa, punkt A, alapunkt 1.

Skaneerida võib digitaalse või optilise süsteemi abil.

Elektrostaatiline trükimootor töötab samamoodi nagu elektrostaatiline printer.

Lisaks kopeerimisfunktsioonile saab selle alamrubriigi seadmetega faksida või trükkida.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu seadmed, mis trükivad koopiaid juga- või termotrükkmootoriga (alamrubriik 8443 31 99).

8443 32 30

Faksid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8443, II osa, punkt C.

8443 39 10

Seadmed, mis skaneerivad originaali ja trükivad koopiad välja elektrostaatilise trükimasinaga

Vaata alamrubriigi 8443 31 91 selgitavad märkused.

8443 39 31

Optilise süsteemiga

Selle alamrubriigi seadmetele on paigaldatud optiline süsteem (mis koosneb peamiselt valgusallikast, kondensaatorist, läätsedest, peeglitest või reast optilistest kiududest või sarnastest seadmetest) originaali skaneerimiseks

8443 39 39

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sinitrüki- ja diasokopeerimisseadmed, mida kasutatakse poolläbipaistvate originaaldokumentide kopeerimiseks valgustundlikule paberile. Poolläbipaistvat originaaldokumenti läbiva valguse mõjul lagunevad kopeeriva paberi diasoühend või valgustundlikud rauasoolad valgustatud aladel. Valgustamata alad muudetakse nähtavaks ilmutamisel. Need seadmed annavad tavaliselt sinakaid koopiaid, kus üksikjooned ei ole nii teravad kui originaaldokumendil.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kontakttüüpi ja termokopeerseadmed.

8443 39 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittemehaanilised printerid juhul, kui nad ei saa ühenduda arvutiga või võrguga, näiteks:

| 1. | termoprinterid, milles elektriga kuumutatav termotrükipea kannab soovitud tähemärgid punktmaatriksi abil soojustundlikule paberile; |
| --- | --- |

1.

termoprinterid, milles elektriga kuumutatav termotrükipea kannab soovitud tähemärgid punktmaatriksi abil soojustundlikule paberile;

| 2. | elektrostaatilised printerid, milles kirjutuspea liikuvad, staatiliselt laetud metallteravikud kannavad elektrograafiapaberile nähtamatuid, väikestest elektrostaatiliselt laetud punktidest koosnevaid tähemärke. Toonervedelikuga laetud punktid värvitakse ja tähemärgid muutuvad nähtavaks. |
| --- | --- |

2.

elektrostaatilised printerid, milles kirjutuspea liikuvad, staatiliselt laetud metallteravikud kannavad elektrograafiapaberile nähtamatuid, väikestest elektrostaatiliselt laetud punktidest koosnevaid tähemärke. Toonervedelikuga laetud punktid värvitakse ja tähemärgid muutuvad nähtavaks.

Ülalnimetatud printereid juhivad andmekandjad (näiteks CD-ROM, diskett, magnetlint või pooljuhist kandja) või muud seadmed peale arvutite (näiteks digitaalkaamera, videokaamera või mobiiltelefon).

8443 91 10 kuni 8443 99 90

Osad ja tarvikud

Lisaks rubriiki 8443 käsitlevates HSi selgitavates märkustes nimetatud osadele ja tarvikutele kuuluvad neisse alamrubriikidesse:

| 1. | automaatsööturid (pealepanemisaparaadid) valgepleki etteandmiseks trükimasinatele; |
| --- | --- |

1.

automaatsööturid (pealepanemisaparaadid) valgepleki etteandmiseks trükimasinatele;

| 2. | tavaliselt pneumaatiliselt töötavad pingutussüsteemid, mis hoiavad rullihoidjatelt tõmmatava paberi pingul; |
| --- | --- |

2.

tavaliselt pneumaatiliselt töötavad pingutussüsteemid, mis hoiavad rullihoidjatelt tõmmatava paberi pingul;

| 3. | pulberpihustid, v.a aerosooliga pritsimistüüpi; |
| --- | --- |

3.

pulberpihustid, v.a aerosooliga pritsimistüüpi;

| 4. | trükiketid, nõelapead, kirjutusmasinate kerapead ja õisrattad. |
| --- | --- |

4.

trükiketid, nõelapead, kirjutusmasinate kerapead ja õisrattad.

8443 99 10

Elektronlülitused

Elektroonilised koostud, mis koosnevad ühest või mitmest rubriiki 8542 kuuluvast integraallülitusega varustatud trükkplaadist. Nad võivad sisaldada ka diskreetseid aktiivseid komponente, passiivseid komponente, rubriigi 8536 tooteid või muid elektrilisi või elektromehaanilisi seadmeid, kui need säilitavad elektronlülituste omadused.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | mehhanismid (elektrooniliste komponentideta); |
| --- | --- |

a)

mehhanismid (elektrooniliste komponentideta);

| b) | moodulid (mis koosnevad mehhanismidest ja elektronlülitustest), nagu nt kasseti-, laserplaadi- või DVD-draivid andmete, video või heli taasesitamiseks, mis koosnevad mehhanismidest ning häälestus- ja signaalitöötluselektronlülitustest. |
| --- | --- |

b)

moodulid (mis koosnevad mehhanismidest ja elektronlülitustest), nagu nt kasseti-, laserplaadi- või DVD-draivid andmete, video või heli taasesitamiseks, mis koosnevad mehhanismidest ning häälestus- ja signaalitöötluselektronlülitustest.

8445

Seadmed tekstiilkiudude töötlemiseks; ketrus-, dubleerimis- ja korrutusmasinad ning muud seadmed tekstiillõnga tootmiseks; haspeldamis- ja poolimis- (k.a koekerimis-) masinad, rubriikidesse 8446 ja 8447 kuuluvatele masinatele tekstiillõnga valmistavad seadmed

8445 90 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8445 E osas kirjeldatud seadmete ja masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka masinad lõimelõnga kerimiseks käärmasina trumlilt poomile, masinad lõnga kokkupõimimiseks ja kudumise ajal etteandmiseks ning niiditamismasinad tikkimismasinate jaoks.

Teiselt poolt kuuluvad käsisõlmnoad, mis on väikesed, käeshoitavad töövahendid katkenud lõngade sõlmimiseks, rubriiki 8205.

8446

Kangakudumismasinad (kangasteljed)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigis 8446 kirjeldatud kangakudumismasinad, sh kangasteljed Axminster-vaipade, šenilli, sameti, karvase mööbliriide, froteeriide, krepi, lõuendi, purjeriide, ülekanderihmade ja vööde kudumiseks.

8447

Silmkudumis-, keteldusmasinad, seadmed mähitud lõnga, tülli, pitsi, tikandi, punutud paelte, posamentide või võrgu valmistamiseks, seadmed taftingtöötluseks

8447 20 20 ja 8447 20 80

Lamekoemasinad; keteldusmasinad

Nendesse alamrubriikidese kuuluvad heegelmasinad, mis on tegelikult ahelpistesilmkoemasinad, mida kasutatakse posamentide, narmaste, kardinate, võrgu, pitsi jne valmistamiseks (nt punuspitsimasinad posamendi, pitsi, kardinate ja paelte valmistamiseks).

8447 90 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8447 punktis C kirjeldatud masinate ja seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | käsitikkimismasinad (pantograafsüstikuga tikkimismasinad), süstikuga automaattikkimismasinad, mis on varustatud žakaar- vms mehhanismiga, paljunõelalised tikkimismasinad ja mitmepealised automaattikkimismasinad (mitme tikkimismehhanismiga ühel laual ja varustatud žakaar- vms mehhanismiga); |
| --- | --- |

1.

käsitikkimismasinad (pantograafsüstikuga tikkimismasinad), süstikuga automaattikkimismasinad, mis on varustatud žakaar- vms mehhanismiga, paljunõelalised tikkimismasinad ja mitmepealised automaattikkimismasinad (mitme tikkimismehhanismiga ühel laual ja varustatud žakaar- vms mehhanismiga);

| 2. | niplispitsimasinad, millega valmistatakse pitsi ühest või mitmest lõngast (niplispits), kasutades bobiine (poole); |
| --- | --- |

2.

niplispitsimasinad, millega valmistatakse pitsi ühest või mitmest lõngast (niplispits), kasutades bobiine (poole);

| 3. | punumis- ja põimimismasinad, milles bobiinidega varustatud lõngavedajad (värtnad) kerivad lõngu kokku ja milles lõngad liiguvad ringi- või sinusoidikujulise trajektooriga, tootes meetrikaupa (nt lamedad või ümmargused punutud paelad) või valmiskaupa (nöörid, tressid, tahid, nöörimispaelad, rõivaste äärispaelad) või kattes nööpe, puitvorme, voolikuid jne lõngaga (nt ümmarguste punutud paelte masinad, nöörimispaelte masinad, pakkimisnöörimasinad).
  Eripunumismasinad, mis on mõeldud kaabli või muude elektrijuhtmete mähkimiseks või mis punuvad või keerutavad painduvaid juhtmetraate, kuuluvad siiski rubriiki 8479; |
| --- | --- |

3.

punumis- ja põimimismasinad, milles bobiinidega varustatud lõngavedajad (värtnad) kerivad lõngu kokku ja milles lõngad liiguvad ringi- või sinusoidikujulise trajektooriga, tootes meetrikaupa (nt lamedad või ümmargused punutud paelad) või valmiskaupa (nöörid, tressid, tahid, nöörimispaelad, rõivaste äärispaelad) või kattes nööpe, puitvorme, voolikuid jne lõngaga (nt ümmarguste punutud paelte masinad, nöörimispaelte masinad, pakkimisnöörimasinad).

Eripunumismasinad, mis on mõeldud kaabli või muude elektrijuhtmete mähkimiseks või mis punuvad või keerutavad painduvaid juhtmetraate, kuuluvad siiski rubriiki 8479;

| 4. | masinad posamentide valmistamiseks (v.a eelpool punktis 3 nimetatud punutud paelte valmistamismasinad), sh:






  a) | masinad tuttide ja šenilli valmistamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

masinad posamentide valmistamiseks (v.a eelpool punktis 3 nimetatud punutud paelte valmistamismasinad), sh:

a)

masinad tuttide ja šenilli valmistamiseks;

| b) | masinad ümmarguse või muukujulise šenilli valmistamiseks ja masinad šenillvanikute valmistamiseks jõulupuudele; |
| --- | --- |

b)

masinad ümmarguse või muukujulise šenilli valmistamiseks ja masinad šenillvanikute valmistamiseks jõulupuudele;

| c) | narmaste kokkukeerutamise ja lõikamise masinad. |
| --- | --- |

c)

narmaste kokkukeerutamise ja lõikamise masinad.

Paela-pitsikudumismasinad siiski, s.o kudumismasinad lintide või posamentide valmistamiseks, kuuluvad rubriiki 8446 ja heegelmasinad posamentide valmistamiseks klassifitseeritakse alamrubriikidesse 8447 20 20 või 8447 20 80.

8448

Rubriikide 8444–8447 masinate lisaseadmed (näiteks žakaarmasinad, niietõste-, süstikuvahetus- ja automaatpidurdusmehhanismid); osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt selle rubriigi või rubriikide 8444–8447 masinates (näiteks värtnad, värtnahargid, kraasid, kammid, ekstrusioonniplid, süstikud, soad, niied ja niieraamid, silmkoemasina nõelad jm)

8448 11 00 ja 8448 19 00

Rubriikide 8444–8447 masinate lisaseadmed

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | masinad niidijäänuste eemaldamiseks kudumismasinate koepoolidelt ja puhastusnoad (alamrubriik 8479 89 97); |
| --- | --- |

a)

masinad niidijäänuste eemaldamiseks kudumismasinate koepoolidelt ja puhastusnoad (alamrubriik 8479 89 97);

| b) | seadmed lõnga ühetasasuse kontrollimiseks trumlile või tahvlile kerimisega (alamrubriik 9017 80 90); |
| --- | --- |

b)

seadmed lõnga ühetasasuse kontrollimiseks trumlile või tahvlile kerimisega (alamrubriik 9017 80 90);

| c) | niidipuhastid, mis toimivad elektroonilise protsessi (nt fotoelemendi) abil (alamrubriik 9031 80 34 või 9031 80 38). |
| --- | --- |

c)

niidipuhastid, mis toimivad elektroonilise protsessi (nt fotoelemendi) abil (alamrubriik 9031 80 34 või 9031 80 38).

8450

Pesumasinad, kodumajapidamises või pesulates kasutatavad, k.a kuivatusseadmega pesumasinad

8450 11 11 kuni 8450 19 00

Masinad mahutavusega kuni 10 kg kuiva pesu

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: paagitüüpi pesumasinad labade, segurite, pulsaatoritega jne, või pihustussüsteemiga; trumlitüüpi pesumasinad, sh sellised, milles pesutrummel toimib ka tsentrifuugina; kombineeritud pesumasinad, milles trummel või paagitüüpi pesemisseade on ühes kestas rubriigi 8421 tsentrifuugiga.

Selliste pesumasinate kuiva pesu mahutavus on kuni 10 kg, kui trumli või paagi täitmismaht on:

| 1. | 120 liitrit (120 dm3) või vähem trumlitüüpi masinatel; |
| --- | --- |

1.

120 liitrit (120 dm3) või vähem trumlitüüpi masinatel;

| 2. | 150 liitrit (150 dm3) või vähem aktivaatorite või labadega paagitüüpi masinatel; |
| --- | --- |

2.

150 liitrit (150 dm3) või vähem aktivaatorite või labadega paagitüüpi masinatel;

| 3. | 200 liitrit (200 dm3) või vähem pulsaatoritega paagitüüpi masinatel; |
| --- | --- |

3.

200 liitrit (200 dm3) või vähem pulsaatoritega paagitüüpi masinatel;

| 4. | 250 liitrit (250 dm3) või vähem pihustussüsteemiga paagitüüpi masinatel; |
| --- | --- |

4.

250 liitrit (250 dm3) või vähem pihustussüsteemiga paagitüüpi masinatel;

Mahu määramisel tuleb täheldada, et;

| 1. | trumlitüüpi masinate puhul ei võeta arvesse trumli ribisid ja muid erimoonutusi; |
| --- | --- |

1.

trumlitüüpi masinate puhul ei võeta arvesse trumli ribisid ja muid erimoonutusi;

| 2. | paagitüüpi masinate määratluse aluseks ei ole paagi kogusügavus (ülaservast mõõdetuna), vaid sügavus, mis mõõdetakse paagi veenivoo täiskõrguse märgini või kui selline märk puudub, paagi kogusügavus miinus 10 cm. |
| --- | --- |

2.

paagitüüpi masinate määratluse aluseks ei ole paagi kogusügavus (ülaservast mõõdetuna), vaid sügavus, mis mõõdetakse paagi veenivoo täiskõrguse märgini või kui selline märk puudub, paagi kogusügavus miinus 10 cm.

8451

Seadmed (v.a rubriigi 8450 seadmed) tekstiillõnga, riide, valmistekstiiltoodete pesuks, puhastamiseks, väänamiseks, kuivatamiseks, triikimiseks, pressimiseks (k.a materjale kokkusulatavad pressid), pleegitamiseks, värvimiseks, apreteerimiseks, viimistlemiseks jne, põrandakatete (nagu linoleum) valmistamisel tekstiilalusele pasta pealekandmiseks, seadmed riide kokku- ja lahtikerimiseks, voltimiseks, lõikamiseks ja läbilöömiseks

8451 90 00

Osad

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | värvimismasinate ja -seadmete eripoolid ja bobiinid (klassifitseeritakse nende koostismaterjali järgi, vt XVI jaotise märkus 1 c); |
| --- | --- |

a)

värvimismasinate ja -seadmete eripoolid ja bobiinid (klassifitseeritakse nende koostismaterjali järgi, vt XVI jaotise märkus 1 c);

| b) | pügamismasinate noad ja lõiketerad (rubriik 8208); |
| --- | --- |

b)

pügamismasinate noad ja lõiketerad (rubriik 8208);

| c) | flokeerimismasinate elektrostaatilised seadmed (rubriik 8543); |
| --- | --- |

c)

flokeerimismasinate elektrostaatilised seadmed (rubriik 8543);

8452

Õmblusmasinad (v.a rubriigi 8440 niitõmblusmasinad raamatute õmblemiseks), spetsiaalselt õmblusmasinatele ettenähtud mööbel, alused ja katted; õmblusmasinanõelad

8452 10 11 ja 8452 10 19

Õmblusmasinad (ainult tepp-pistega) mehhanismi massiga kuni 16 kg ilma mootorita või kuni 17 kg koos mootoriga; õmblusmasinamehhanismid (ainult tepp-pistega) massiga kuni 16 kg ilma mootorita või kuni 17 kg koos mootoriga

| 1. | Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad õmblusmasinad ja õmblusmasinamehhanismid, mõlemad alljärgnevate karakteristikutega:






  a) | need teevad üksnes tepp-pisteid (sirge õmblus, siksakõmblus, iluõmblus), s.o need teevad õmbluse kahe niidiga, üks viiakse ülevalt nõelaga ja teist paigaldab süstik allpool; |
| --- | --- | --- |

1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad õmblusmasinad ja õmblusmasinamehhanismid, mõlemad alljärgnevate karakteristikutega:

a)

need teevad üksnes tepp-pisteid (sirge õmblus, siksakõmblus, iluõmblus), s.o need teevad õmbluse kahe niidiga, üks viiakse ülevalt nõelaga ja teist paigaldab süstik allpool;

| b) | õmblusmehhanismi mass ilma mootorita ei tohi ületada16 kg või mootoriga 17 kg (juhul kui mittekomplektne õmblusmehhanism klassifitseeritakse komplektsena kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a järgi, on otsustav komplektse õmblusmehhanismi mass). |
| --- | --- |

b)

õmblusmehhanismi mass ilma mootorita ei tohi ületada16 kg või mootoriga 17 kg (juhul kui mittekomplektne õmblusmehhanism klassifitseeritakse komplektsena kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a järgi, on otsustav komplektse õmblusmehhanismi mass).

| 2. | Õmblusmasinamehhanism on masina töötav osa (sh, kui on asjakohane, õmblusmasina loogapeasse ühendatud või loogapea külge kinnitatud mootor) ja see koosneb põhiliselt loogapõlvest, loogast ja loogapeast, milles asuvad nõela- ja niiditõmmikumehhanism, ning alusplaadist, mille all asetseb süstikumehhanism ja tõenäoliselt presstalla tõstmiseks kasutatav põlvetõstuk. Korpus, töölaud, kate ja muu mööbel (sh jalglüliti) ei ole õmblusmasinamehhanismi osa. |
| --- | --- |

2.

Õmblusmasinamehhanism on masina töötav osa (sh, kui on asjakohane, õmblusmasina loogapeasse ühendatud või loogapea külge kinnitatud mootor) ja see koosneb põhiliselt loogapõlvest, loogast ja loogapeast, milles asuvad nõela- ja niiditõmmikumehhanism, ning alusplaadist, mille all asetseb süstikumehhanism ja tõenäoliselt presstalla tõstmiseks kasutatav põlvetõstuk. Korpus, töölaud, kate ja muu mööbel (sh jalglüliti) ei ole õmblusmasinamehhanismi osa.

| 3. | Tuleb märkida, et mõnedel kantavatel õmblusmasinatel on alusplaat kavandatud ka aluseks. Sel juhul loetakse seda õmblusmasinaks, aga mitte õmblusmasinamehhanismiks. |
| --- | --- |

3.

Tuleb märkida, et mõnedel kantavatel õmblusmasinatel on alusplaat kavandatud ka aluseks. Sel juhul loetakse seda õmblusmasinaks, aga mitte õmblusmasinamehhanismiks.

8452 30 10

Ühelt poolt lameda kinnitusotsaga

Selliseid nõelu kasutatakse koduõmblusmasinates. Nende väliskuju on alljärgnev:

Image

8456

Seadmed mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel laser- või muu valgus- või kvantkiirguse, ultraheli, elektrilahenduse, elektrokeemiliste menetluste, elektron-, ioonkiirguse või plasmakaare toimel

8456 10 00

Laserkiire või muu valgus- või kvantkiirguse toimel töötavad

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8456 A osas osundatud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka laserkiirt kasutavad trükilülituste seadmed elektriliste takistite reguleerimiseks. Juhtivat materjali, mis on trükilülituste isoleeralusel takistiks, eemaldatakse laserkiirega seni, kuni saadakse soovitud elektrilise takistuse väärtus.

8456 30 11

Traadilõikaja

Need seadmed on varustatud peenest traadist elektroodiga, mis on keritud kahele teine teisel pool toorikut asuvale poolile.

8457

Töötluskeskused, ühe- ja mitmepositsioonilised metallitöötlemise automaattööpingid

8457 10 10

Horisontaalsed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad töötluskeskused, milles ainuüksi rõhtspindlile kinnitatud lõikeinstrument töötleb toorikut küljelt.

8457 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad töötluskeskused, milles lõikeinstrumendid töötlevad toorikut ülalt (püstspindliga töötluskeskused), töötluskeskused, milles kasutatakse nii püst- kui ka rõhtspindleid (kombineeritud töötluskeskused) või töötluskeskused, mis töötlevad pööratava pea abil (universaalsed töötluskeskused).

8458

Metallitreipingid (k.a treikeskused)

Sellesse rubriiki kuuluvad treipingid, mis on spetsiaalselt ette nähtud metallide töötlemiseks ja mis võtavad laastu treimislõikeriistade abil. Tavaliselt pöörleb töödeldav toorik oma telje ümber. Sellesse rubriiki kuuluvad ka treipingid, milles pöörleb kas lõikeriist ise või nii lõikeriist kui ka töödeldav toorik.

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8458 kolmandas lõigus osundatud treipinkide kuuluvad sellesse rubriiki ka spetsiaalsed kukalduspingid telgedele, pikkade võllide treipingid, väntvõllitreipingid, universaaltreipingid. Need universaaltreipingid sarnanevad väliselt pikitreipinkidega, kuid erinevad konkreetse mehhanismi poolest, mis võimaldab neil täita peale treimise muid funktsioone nagu puurimine, freesimine ja mahalõikamine.

8459

Metallilõikepingid (k.a järjestikuse protsessiga agregaattööpingid) puurimiseks, sisetreimiseks, freesimiseks, sise- ja väliskeermete lõikamiseks, v.a rubriigis 8458 nimetatud treipingid (treikeskused)

8459 10 00

Järjestikuse protsessiga agregaattööpingid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8459, kolmas lõik, punkt 1.

8459 31 00 ja 8459 39 00

Muud freesimis-sisetreipingid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8459, kolmas lõik, punkt 3, kolmas alalõik.

8460

Koorimis-, teritus-, lihvimis-, hoon-, soveldus-, poleerpingid jm tööpingid metallide või metallkeraamika viimistlemiseks lihvkivide, abrasiivide ning poleerimisvahendite abil, v.a rubriiki 8461 kuuluvad hambalõike-, hambalihv- ja hambaviimistluspingid

8460 11 00 ja 8460 19 00

Tasalihvpingid, millele saab töötlusobjekti paigaldada täpsusega vähemalt 0,01 mm mis tahes telje suhtes

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8460 kolmanda lõigu punktis 3 osundatud tasalihvpingid.

Need seadmed on varustatud mõõtmisseadme või seaderakisega. Nende seadmete hulka kuuluvad:

| 1. | lineaarsed vahetu lugemiga mõõteriistad, näiteks nihikud ja nooniused, millel kahe järjestikuse jaotise vahe vastab masinaosa liikumisele kuni 1/100 mm (0,01 mm); |
| --- | --- |

1.

lineaarsed vahetu lugemiga mõõteriistad, näiteks nihikud ja nooniused, millel kahe järjestikuse jaotise vahe vastab masinaosa liikumisele kuni 1/100 mm (0,01 mm);

| 2. | profiiliprojektorid detaili kontrollimiseks töötlemise käigus. Nendel projektoritel on mattklaasist skaalajaotistega ekraan, millele projekteeritakse tooriku ja tööriista tugevasti suurendatud kujutis, nii et tooriku või tööriista mistahes etteandmisliigutust ja tööprotsessi edenemist saab hinnata ekraanil näha oleva skaala abil. Tööd saab samuti kontrollida ekraanile läbipaistva, skaalajaotistega kile asetamisel, millele on kantud töödeldava eseme joonis, mis vastab profiiliprojektorite suurenduse mastaabile; sel juhul on tööpingi operaatori ülesanne töödeldava eseme kujutis ekraanil nähaoleva joonisega vastavusse viia. |
| --- | --- |

2.

profiiliprojektorid detaili kontrollimiseks töötlemise käigus. Nendel projektoritel on mattklaasist skaalajaotistega ekraan, millele projekteeritakse tooriku ja tööriista tugevasti suurendatud kujutis, nii et tooriku või tööriista mistahes etteandmisliigutust ja tööprotsessi edenemist saab hinnata ekraanil näha oleva skaala abil. Tööd saab samuti kontrollida ekraanile läbipaistva, skaalajaotistega kile asetamisel, millele on kantud töödeldava eseme joonis, mis vastab profiiliprojektorite suurenduse mastaabile; sel juhul on tööpingi operaatori ülesanne töödeldava eseme kujutis ekraanil nähaoleva joonisega vastavusse viia.

| 3. | seadmed, mis piiravad tööriistahoidiku või töödeldava eseme hoidiku ettenihet reguleeritavate seadmetega, mille asendit kontrollitakse otsmõõduga; |
| --- | --- |

3.

seadmed, mis piiravad tööriistahoidiku või töödeldava eseme hoidiku ettenihet reguleeritavate seadmetega, mille asendit kontrollitakse otsmõõduga;

| 4. | elektroonilised kontrollimis- ja reguleerimisseadmed hoonimis- ja soveldusmasinatele, millega reguleeritakse jaotisskaala abil töödeldava eseme tegelikud lõplikud mõõtmed ja mis võimaldab tööriista liikumist aeglustada või peatada, kui töödeldava eseme mõõtmed lähenevad eelnevalt määratud mõõtmetele ja kuni need saavutatakse. |
| --- | --- |

4.

elektroonilised kontrollimis- ja reguleerimisseadmed hoonimis- ja soveldusmasinatele, millega reguleeritakse jaotisskaala abil töödeldava eseme tegelikud lõplikud mõõtmed ja mis võimaldab tööriista liikumist aeglustada või peatada, kui töödeldava eseme mõõtmed lähenevad eelnevalt määratud mõõtmetele ja kuni need saavutatakse.

8460 21 11 kuni 8460 29 90

Muud lihvpingid, millele saab töötlusobjekti paigaldada täpsusega vähemalt 0,01 mm mis tahes telje suhtes

Vaata alamrubriikide 8460 11 00 ja 8460 19 00 selgitavad märkused.

8460 21 11

Silinderpindade siselihvpingid

Silinderpindade siselihvpinke kasutatakse (nt pärast sisetreimist) õõnsate töödeldavate esemete sisepinna lihvimiseks. Töödeldav ese kinnitatakse padrunisse ja töödeldakse avast väiksema lihvkettaga, mis mahub töödeldava eseme õõnde.

8460 21 15

Tsentriteta lihvpingid

Tsentriteta lihvpinke kasutatakse töödeldavate esemete välispinna lihvimiseks. Töödeldavat eset tsentriteta lihvimisel ei kinnitata, vaid see asub pöörleva lihvimisketta ja juhikketta (ka ajamiga) vahelisel tugirööpal. Töödeldava eseme soovitud läbimõõt saadakse lihvketta ja juhikketta vahelise kauguse reguleerimise teel.

8460 21 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad universaallihvpingid. Need on välis- ja siselihvpinkide kombinatsioon ja võivad seetõttu samaaegselt töödelda tooriku välis- ja sisepinda.

8460 29 11

Silinderpindade siselihvpingid

Kohaldada alamrubriigi 8460 21 11 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8460 29 19

Muud

Kohaldada alamrubriikide 8460 21 15 ja 8460 21 19 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8461

Pikihöövel-, risthöövel-, püsthöövel-, kammlõike-, hambalõike- ja hambalihvpingid ning hambaviimistlus-, mahalõike-, saagpingid jm mujal nimetamata tööpingid metallide või metallkeraamika töötlemiseks

8461 30 10 ja 8461 30 90

Kammlõikepingid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kammlõikepingid (vt HS selgitavad märkused, rubriik 8461, kolmas lõik, punkt 4); need on tööpingid tooriku sise- või välispinna töötlemiseks mitmeterikulise lõikeriistaga, mida nimetatakse kammlõikuriks. Nendes seadmetes on toorik kinnitatud ja hoidikusse kinnitatud kammlõikurit tõmmatakse või tõugatakse piki tooriku pinda ühtlase, sirgjoonelise lõikamisliigutusega.

Sisemine kammlõikur, mis viiakse läbi tooriku ava, töötab ja kalibreerib töötlemata või eeltöödeldud tooriku sisepinda. Väline kammlõikur võimaldab saada siledaid või profiilpindu.

8461 40 11 ja 8461 40 19

Silindrilistele hammasratastele

Nendes alamrubriikides loetakse silinderhammasratasteks ainult neid hammasrattaid, mis saadakse silindrilistest toorikutest ja mis säilitavad silindrilise kuju pärast hammaste lõikamist.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tööpingid sirghammastega silinderrataste, (tiguülekande) tigurataste, tigude, põrkrataste ja ketirataste valmistamiseks.

8461 40 31 ja 8461 40 39

Muudele hammasratastele

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tööpingid hammaslattide, kaldhammasrataste (koonushammasrataste) ja muude mittesilindriliste tigurataste valmistamiseks.

8461 40 71 ja 8461 40 79

Varustatud mikromeetrilise reguleerimisseadisega, mis tagab detaili paigaldamise täpsusega vähemalt 0,01 mm iga telje suhtes

Vaata alamrubriikide 8460 11 00 ja 8460 19 00 selgitavad märkused mõõteseadmete ja seaderakiste kohta.

8470

Kalkulaatorid ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad; raamatupidamismasinad, postifrankeerimismasinad, piletiautomaadid jms arvutusseadmega masinad; kassaaparaadid

8470 10 00

Elektronkalkulaatorid, mida saab kasutada välise toiteallikata, ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad, näiteks:

| 1. | elektronkalkulaatorid, millesse on ühendatud aja- ja kuupäeva näidik ning äratusseade või lisaks, näiteks, stopperkell, taimer või heliredeliklahvistik; |
| --- | --- |

1.

elektronkalkulaatorid, millesse on ühendatud aja- ja kuupäeva näidik ning äratusseade või lisaks, näiteks, stopperkell, taimer või heliredeliklahvistik;

| 2. | patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraamatu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvestamiseks (nn digitaalsed päevikud); |
| --- | --- |

2.

patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraamatu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvestamiseks (nn digitaalsed päevikud);

| 3. | väikesed taskuformaadis elektroonsed seadmed (nimetatakse ka miniarvutiteks), mida saab kasutada sõnade ja lausete moodustamiseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde tõlgitakse, olenevalt nendes seadmetes kasutatavatest mälumoodulitest; need võivad teha ka lihtsamaid arvutusi. Neil on tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar. |
| --- | --- |

3.

väikesed taskuformaadis elektroonsed seadmed (nimetatakse ka miniarvutiteks), mida saab kasutada sõnade ja lausete moodustamiseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde tõlgitakse, olenevalt nendes seadmetes kasutatavatest mälumoodulitest; need võivad teha ka lihtsamaid arvutusi. Neil on tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | käe- ja taskukellad, mille korpusesse on paigaldatud väike elektronkalkulaator (rubriik 9101 või 9102); |
| --- | --- |

a)

käe- ja taskukellad, mille korpusesse on paigaldatud väike elektronkalkulaator (rubriik 9101 või 9102);

| b) | tulemasinad, mille korpusesse on paigaldatud väike elektronkalkulaator ning mõnikord ka elektronkell (rubriik 9613). |
| --- | --- |

b)

tulemasinad, mille korpusesse on paigaldatud väike elektronkalkulaator ning mõnikord ka elektronkell (rubriik 9613).

| c) | samalaadsed seadmed ilma arvutusfunktsioonideta (rubriik 8543). |
| --- | --- |

c)

samalaadsed seadmed ilma arvutusfunktsioonideta (rubriik 8543).

8470 30 00

Muud kalkulaatorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8470 A osas osundatud muud kalkulaatorid, v. a elektronkalkulaatorid, milles on (tavaliselt latthambumisega) mehaanilised seadmed arvutusfunktsioonideks, olenemata sellest, kas need on käsitsi, mootoriga või elektromagnetiliselt käitatavad.

8470 90 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8470 B ja D osas loetletud seadmete ja masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka masinad hinnasedelite väljastamiseks, mis näitavad massi ja ühikuhinna alusel kalkuleeritava müügihinna, ja masinad tasulise kiirtee piletite väljastamiseks ja laekumiste samaaegseks summeerimiseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu eraldi tollile esitatavad printerid (rubriigid 8443).

8471

Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks

8471 70 30

Optilised, k.a magnetoptilised

Vaata selle grupi lisamärkus 2.

8472

Muud kontoriseadmed (näiteks hektograafid ja trafarettpaljundusaparaadid, aadressimasinad, pangatähtede jagamisautomaadid, seadmed raha sorteerimiseks, lugemiseks ja pakendamiseks, pliiatsiteritajad, mulgustid ja klammerdusmasinad)

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kirjutusmasinad eriseadmega aadress-klišeede trükkimiseks trafareti abil (rubriik 8469).

8472 90 70

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8472 viienda lõigu alapunktides 2, 3, 5, 7–11 ja 16–22, loetletud seadmete ja masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | masinad lepingute, andmete blankettide, plaanide, ID-kaartide või muude dokumentide kahepoolseks katmiseks (kiletamiseks) läbipaistva kilega, et kaitsta neid dokumente kulumise, võltsimise, määrdumise või kortsumise eest;
  Sellesse alamrubriiki siiski ei kuulu kontorites mittekasutatavad samalaadsed seadmed (nn kuumtihenduspressid), mis kuumuse ja surve abil katavad piltide, fotode, kunsttrüki või muude trükitoodete esi- ja tagaküljed sünteetilisest materjalist läbipaistva termoplastkilega. Need tooted klassifitseeritakse rubriiki 8477; |
| --- | --- |

1.

masinad lepingute, andmete blankettide, plaanide, ID-kaartide või muude dokumentide kahepoolseks katmiseks (kiletamiseks) läbipaistva kilega, et kaitsta neid dokumente kulumise, võltsimise, määrdumise või kortsumise eest;

Sellesse alamrubriiki siiski ei kuulu kontorites mittekasutatavad samalaadsed seadmed (nn kuumtihenduspressid), mis kuumuse ja surve abil katavad piltide, fotode, kunsttrüki või muude trükitoodete esi- ja tagaküljed sünteetilisest materjalist läbipaistva termoplastkilega. Need tooted klassifitseeritakse rubriiki 8477;

| 2. | elektrilised graveerimisseadmed, mida kasutatakse näiteks joonestusbüroodes. |
| --- | --- |

2.

elektrilised graveerimisseadmed, mida kasutatakse näiteks joonestusbüroodes.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | rubriigi 8443 printerid; |
| --- | --- |

a)

rubriigi 8443 printerid;

| b) | patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraamatu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvestamiseks (nn digitaalsed päevikud) (alamrubriik 8470 10 00). |
| --- | --- |

b)

patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraamatu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvestamiseks (nn digitaalsed päevikud) (alamrubriik 8470 10 00).

8473

Osad ja tarvikud (v.a katted, kandekastid jms), mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8469–8472 seadmete juures

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8473 nimetatud osade, lülituste ja tarvikute kuuluvad sellesse rubriiki:

| 1. | Winchesteri või õhukese kile (e õhekelme) tehnikas valmistatud magnetpead magnetketaste välismäluseadmetele, kas kandekonsoolidesse või korpusesse paigaldatud või paigaldamata; |
| --- | --- |

1.

Winchesteri või õhukese kile (e õhekelme) tehnikas valmistatud magnetpead magnetketaste välismäluseadmetele, kas kandekonsoolidesse või korpusesse paigaldatud või paigaldamata;

| 2. | andmesalvestussõlmed (Head/Disk/Assemblies (HAD)), mis on kavandatud püsivalt paigaldamiseks ketta mäluseadmetesse ja millel on mitu tugispindlile jäigalt paigaldatud magnetketast, andmepeade kandjad lugemis- või kirjutuspeadega, juhtimis-, ligipääsu- ja positsioonimismehhanismid, mis on paigaldatud ühte, hermeetiliselt suletud korpusesse; |
| --- | --- |

2.

andmesalvestussõlmed (Head/Disk/Assemblies (HAD)), mis on kavandatud püsivalt paigaldamiseks ketta mäluseadmetesse ja millel on mitu tugispindlile jäigalt paigaldatud magnetketast, andmepeade kandjad lugemis- või kirjutuspeadega, juhtimis-, ligipääsu- ja positsioonimismehhanismid, mis on paigaldatud ühte, hermeetiliselt suletud korpusesse;

| 3. | värvilindikassetid, mis on valmistatud vahetatavate tarvikutena ja milles on eri kestas nii värvi- kui ka korrektuurilint. |
| --- | --- |

3.

värvilindikassetid, mis on valmistatud vahetatavate tarvikutena ja milles on eri kestas nii värvi- kui ka korrektuurilint.

8473 10 11 ja 8473 10 19

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8473 21 10

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8473 29 10

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8473 30 20 ja 8473 30 80

Osad ja tarvikud rubriigi 8471 seadmetele

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu automaatsete andmetöötlusseadmete klaviatuurid nende omas korpuses (alamrubriik 8471 60 60).

8473 30 20

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8473 40 11 ja 8473 40 18

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8473 40 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad aadressimasinates kasutatavad aadress-klišeed, millel on kas reljeeftrüki, masinkirja või surutrüki teel kopeeritavad aadressid. Seega võivad kõnesolevad klišeed (plaadid) olla metallist või tehismaterjalist või väikeste raamitud papist klišeede (kaardid, šabloonid) kujul jne.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aadress-klišeed, millega ei ole veel aadresse trükitud (reljeeftrüki, masinkirja või surutrüki meetodil), kui need on äratuntavad aadress-klišeedena aadressimasinate jaoks. Seda liiki paberist või papist tooted, s.o väikesed šabloonid pasparteeritakse, et neid aadressimasinasse viia, klassifitseeritakse siiski rubriiki 4816.

8473 50 20

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8477

Käesolevas grupis mujal nimetamata seadmed kummi või plasti töötlemiseks, kummi- ja plasttoodete valmistamiseks

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8477 nimetatud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | seadmed kummitaldade ja -kontsade eemaldamiseks, mis, ehkki neid kasutatakse jalatsitööstuses, ei ole mõeldud naha töötlemiseks; |
| --- | --- |

1.

seadmed kummitaldade ja -kontsade eemaldamiseks, mis, ehkki neid kasutatakse jalatsitööstuses, ei ole mõeldud naha töötlemiseks;

| 2. | seadmed vahtplastist, vahtkummist, lateksvahtkummist jms materjalist plaatide lõikamiseks, kasutades lintnuga või saeketast. |
| --- | --- |

2.

seadmed vahtplastist, vahtkummist, lateksvahtkummist jms materjalist plaatide lõikamiseks, kasutades lintnuga või saeketast.

8479

Käesolevas grupis mujal nimetamata eriotstarbelised seadmed ning mehhanismid

8479 40 00

Seadmed köie, trossi, nööri või kaabli valmistamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | masinad ja seadmed nööri, köie, trossi või tekstiilkiust kaabli valmistamiseks, nagu:






  a) | köie- ja nöörikeerutusmasinad, mis valmistavad köiekeesid, keerutades kokku kaks või enam ühekordset lõnga (kaabelgarn); |
| --- | --- | --- |

1.

masinad ja seadmed nööri, köie, trossi või tekstiilkiust kaabli valmistamiseks, nagu:

a)

köie- ja nöörikeerutusmasinad, mis valmistavad köiekeesid, keerutades kokku kaks või enam ühekordset lõnga (kaabelgarn);

| b) | köiekeerutusmasinad, mis keerutavad kokku kaks või enam köiekeed jämeda köie või trossi saamiseks; |
| --- | --- |

b)

köiekeerutusmasinad, mis keerutavad kokku kaks või enam köiekeed jämeda köie või trossi saamiseks;

| c) | kombineeritud köiekeerutusmasinad, mis keerutavad nii üksikuid keesid kui köiekeermeid ja mida kasutatakse peamiselt raskema purjeköie ja väiksema läbimõõduga köie või kaabli saamiseks; |
| --- | --- |

c)

kombineeritud köiekeerutusmasinad, mis keerutavad nii üksikuid keesid kui köiekeermeid ja mida kasutatakse peamiselt raskema purjeköie ja väiksema läbimõõduga köie või kaabli saamiseks;

| 2. | masinad ja seadmed terastrosside ja -kaablite (v.a elektrikaablid) valmistamiseks, mis töötavad samal põhimõttel kui eelpool punktis 1 kirjeldatud masinad ja seadmed; |
| --- | --- |

2.

masinad ja seadmed terastrosside ja -kaablite (v.a elektrikaablid) valmistamiseks, mis töötavad samal põhimõttel kui eelpool punktis 1 kirjeldatud masinad ja seadmed;

| 3. | masinad ja seadmed elektrijuhtmete keerutamiseks või punumiseks ning seadmed koksiaalkaabli valmistamiseks.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu seadmed, mis enne köiekeerutamist teevad järgmisi tööoperatsioone, nt kammkraasimine, laialilaotamine, korrutamine, mitmekordne venitamine või ketramine, ega ketrusvabrikutes kasutatavad korrutusmasinad. Seda liiki seadmeid saab kasutada ka peenpurjeköie valmistamiseks kaabelgarni korrutamisel (rubriik 8445). |
| --- | --- |

3.

masinad ja seadmed elektrijuhtmete keerutamiseks või punumiseks ning seadmed koksiaalkaabli valmistamiseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu seadmed, mis enne köiekeerutamist teevad järgmisi tööoperatsioone, nt kammkraasimine, laialilaotamine, korrutamine, mitmekordne venitamine või ketramine, ega ketrusvabrikutes kasutatavad korrutusmasinad. Seda liiki seadmeid saab kasutada ka peenpurjeköie valmistamiseks kaabelgarni korrutamisel (rubriik 8445).

8479 89 97

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | garaažiuste avamissüsteemid, mis on mehaanilised seadmed garaaži tõstand-klappuste automaatseks avamiseks ja sulgemiseks raadiokaugjuhtimise abil. Need kinnitatakse garaaži lae külge ja koosnevad peamiselt ajamiga elektriservomootorist, ülekandeseadmega ühendusrööpast ja garaaži ukse külge kinnitatavast hoovast. Servomootor ühendatakse kaabli abil raadiokaugjuhtimisvastuvõtjaga, mis lülitab elektrimootori vooluallika sisse, kui ta võtab vastu juhtimissignaale sõidukis olevast raadiokaugjuhtimissaatjast. Nende süsteemide kaugjuhtimiseks vajalikud raadiosaatjad ja -vastuvõtjad ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ja need klassifitseeritakse nende omaduste järgi rubriiki 8526; |
| --- | --- |

1.

garaažiuste avamissüsteemid, mis on mehaanilised seadmed garaaži tõstand-klappuste automaatseks avamiseks ja sulgemiseks raadiokaugjuhtimise abil. Need kinnitatakse garaaži lae külge ja koosnevad peamiselt ajamiga elektriservomootorist, ülekandeseadmega ühendusrööpast ja garaaži ukse külge kinnitatavast hoovast. Servomootor ühendatakse kaabli abil raadiokaugjuhtimisvastuvõtjaga, mis lülitab elektrimootori vooluallika sisse, kui ta võtab vastu juhtimissignaale sõidukis olevast raadiokaugjuhtimissaatjast. Nende süsteemide kaugjuhtimiseks vajalikud raadiosaatjad ja -vastuvõtjad ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ja need klassifitseeritakse nende omaduste järgi rubriiki 8526;

| 2. | teatavad masinad ja seadmed trükkplaatide valmistamiseks (töödeldes ja lõigates suuremaid kihilisest paberplastist, klaaskiudriidest, keraamilisest või muust isoleermaterjalist tahvleid), nt:






  a) | haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

teatavad masinad ja seadmed trükkplaatide valmistamiseks (töödeldes ja lõigates suuremaid kihilisest paberplastist, klaaskiudriidest, keraamilisest või muust isoleermaterjalist tahvleid), nt:

a)

haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks;

| b) | valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele; |
| --- | --- |

b)

valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele;

| 3. | Trükkplaatide koostemasinad aktiivsete, passiivsete ja ühenduskomponentide paigaldamiseks trükilülitustel (teisaldusmasinad). Need komponendid söödetakse lintidel (rihmadel) automaatselt masinasse. Masinad positsioneerivad komponendid täpselt soovitud kohta trükilülitustel ja paigaldavad need. Pärast komponentide paigaldamist kinnitatakse need trükilülitusel näiteks jootmise või kontaktliimimisega. Peale pooljuhtseadiste montaaži (vaata alamrubriigi 8479 89 77 selgitav märkus) suudavad need masinad teisaldada kandja-põhimikule ka muid komponente. |
| --- | --- |

3.

Trükkplaatide koostemasinad aktiivsete, passiivsete ja ühenduskomponentide paigaldamiseks trükilülitustel (teisaldusmasinad). Need komponendid söödetakse lintidel (rihmadel) automaatselt masinasse. Masinad positsioneerivad komponendid täpselt soovitud kohta trükilülitustel ja paigaldavad need. Pärast komponentide paigaldamist kinnitatakse need trükilülitusel näiteks jootmise või kontaktliimimisega. Peale pooljuhtseadiste montaaži (vaata alamrubriigi 8479 89 77 selgitav märkus) suudavad need masinad teisaldada kandja-põhimikule ka muid komponente.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ainult või peamiselt pooljuhtplokkide, -plaatide, pooljuhtseadiste, elektrooniliste integraallülituste või kuvarite tootmiseks kasutatavad masinad ja seadmed (rubriik 8486).

8481

Kraanid, klapid, ventiilid jms armatuur torustike, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, k.a reduktsiooni- ning termoreguleerventiilid

8481 10 05

Kombineeritud filtrite või lubrikaatoritega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad erinevatest osadest, mis täidavad suruõhusüsteemide reguleerimiseks vajalikke funktsioone: õhu filtreerimine (võõrlisandite nagu vesi, rooste, mustus jne eemaldamiseks), vajaliku töörõhu hoidmine, õli lisamine (tagamaks pneumaatiliste osade sujuvat toimimist).

Tavaliselt on need alljärgneva väliskujuga:

Image

8486

Masinad ja seadmed, mida kasutatakse üksnes või peamiselt pooljuhtkristallide (buulid) või -plaatide (vahvlid), pooljuhtseadiste, elektrooniliste integraallülituste ja lamekuvarite tootmiseks; käesoleva grupi märkuses 9 C nimetatud masinad ja seadmed; osad ja tarvikud

Sellesse rubriiki ei kuulu muu hulgas:

| a) | grupi 85 märkuses 5 määratletud trükkplaatide valmistamiseks kasutatavad masinad ja seadmed; |
| --- | --- |

a)

grupi 85 märkuses 5 määratletud trükkplaatide valmistamiseks kasutatavad masinad ja seadmed;

| b) | elektrimõõtmiste abil valmis plaatide või integraallülituste katsetamiseks ning defektide avastamiseks ja lokaliseerimiseks kasutatavad elektrilised masinad ja seadmed, sh aparaadid ja seadmed, mis on varustatud defekti avastamise või defektse koha leidmise seadmega, mis suunab katsetatud tooted eri konteineritesse (kaubagrupp 90). |
| --- | --- |

b)

elektrimõõtmiste abil valmis plaatide või integraallülituste katsetamiseks ning defektide avastamiseks ja lokaliseerimiseks kasutatavad elektrilised masinad ja seadmed, sh aparaadid ja seadmed, mis on varustatud defekti avastamise või defektse koha leidmise seadmega, mis suunab katsetatud tooted eri konteineritesse (kaubagrupp 90).

8486 20 10

Seadmed ultraheliga töötavad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8456, teine lõik.

8486 20 90

Muud

Lisaks rubriiki 8486 käsitlevate HSi selgitavate märkuste B osas nimetatud seadmetele kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | tööpingid pooljuhtplaatide lõikamiseks või täkkimiseks; |
| --- | --- |

1.

tööpingid pooljuhtplaatide lõikamiseks või täkkimiseks;

| 2. | seadmed pooljuhtplaatide kiirkuumutamiseks; |
| --- | --- |

2.

seadmed pooljuhtplaatide kiirkuumutamiseks;

| 3. | tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel laser- või muu valgus- või kvantkiirguse toimel; |
| --- | --- |

3.

tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel laser- või muu valgus- või kvantkiirguse toimel;

| 4. | seadmed trükitud või pestud isolatsioonaluste kuivatamiseks ja plaatide pidevkuivatid. |
| --- | --- |

4.

seadmed trükitud või pestud isolatsioonaluste kuivatamiseks ja plaatide pidevkuivatid.

8486 40 00

Käesoleva grupi märkuses 9 C nimetatud masinad ja seadmed

Lisaks rubriiki 8486 käsitlevate HSi selgitavate märkuste D osas nimetatud seadmetele kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | pooljuhtseadiste või elektrooniliste integraallülituste montaažiaparaadid ja lint-koosteautomaadid; |
| --- | --- |

1.

pooljuhtseadiste või elektrooniliste integraallülituste montaažiaparaadid ja lint-koosteautomaadid;

| 2. | fotokaamerad mustrite loomiseks maskide või niitvõrgustike valmistamiseks fotoresistkihil; |
| --- | --- |

2.

fotokaamerad mustrite loomiseks maskide või niitvõrgustike valmistamiseks fotoresistkihil;

| 3. | tähistusvahendid mustrite loomiseks maskide või niitvõrgustike valmistamiseks fotoresistkihil; |
| --- | --- |

3.

tähistusvahendid mustrite loomiseks maskide või niitvõrgustike valmistamiseks fotoresistkihil;

| 4. | teatavad masinad ja seadmed hübriid-integraallülituste valmistamiseks (töödeldes ja lõigates suuremaid keraamilisest või muust isoleermaterjalist tahvleid), näiteks:






  a) | haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

teatavad masinad ja seadmed hübriid-integraallülituste valmistamiseks (töödeldes ja lõigates suuremaid keraamilisest või muust isoleermaterjalist tahvleid), näiteks:

a)

haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks;

| b) | valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele. |
| --- | --- |

b)

valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele.

GRUPP 85

ELEKTRIMASINAD JA -SEADMED, NENDE OSAD; HELISALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, TELEPILDI JA -HELI SALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, NENDE OSAD JA TARVIKUD

| 8501 | Elektrimootorid ja -generaatorid (välja arvatud generaatorseadmed)

  Sellesse rubriiki kuuluvad hoova ja harjata, kuid vastavate pöördliikumist võnkliikumiseks muutvate ülekandemehhanismidega (silinderhammasratas ja võnkliikuv keps) klaasipuhastite pöörlevad elektrimootorid. |
| --- | --- |
| 8502 | Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8502 I ja II osas kirjeldatud elektriseadmete kuuluvad sellesse rubriiki kaskaadmuundurid, Ward-Leonardi-seadmed ja pöörlevad faasimuundurid. |
| 8502 39 20 | Turbogeneraatorid

  Turbogeneraatoreid käitavad gaasi- või auruturbiinid. Neil on massiivne silinderrootor pikisoontega, millesse paigaldatakse induktsioonmähised. Rootor võib olla ühes tükis või koosneda mitmest monoliitsest osast.
  Turbogeneraatorid on tavaliselt õhkjahutusega, kuid suure võimsusega turbogeneraatorid on vesinikjahutusega. |
| 8503 00 | Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8501 ja 8502 seadmete juures

  Sellese alamrubriiki ei kuulu elektrimootorite klemmplaadid (rubriik 8536). |
| 8504 | Trafod, staatilised muundurid (näiteks alaldid), ja induktiivpoolid ehk drosselid

  Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8504 osundatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki:






  1. | reguleeritavad trafod (nt liugurtrafod) ja ülekandesuhtega trafod; |

8501

Elektrimootorid ja -generaatorid (välja arvatud generaatorseadmed)

Sellesse rubriiki kuuluvad hoova ja harjata, kuid vastavate pöördliikumist võnkliikumiseks muutvate ülekandemehhanismidega (silinderhammasratas ja võnkliikuv keps) klaasipuhastite pöörlevad elektrimootorid.

8502

Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8502 I ja II osas kirjeldatud elektriseadmete kuuluvad sellesse rubriiki kaskaadmuundurid, Ward-Leonardi-seadmed ja pöörlevad faasimuundurid.

8502 39 20

Turbogeneraatorid

Turbogeneraatoreid käitavad gaasi- või auruturbiinid. Neil on massiivne silinderrootor pikisoontega, millesse paigaldatakse induktsioonmähised. Rootor võib olla ühes tükis või koosneda mitmest monoliitsest osast.

Turbogeneraatorid on tavaliselt õhkjahutusega, kuid suure võimsusega turbogeneraatorid on vesinikjahutusega.

8503 00

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8501 ja 8502 seadmete juures

Sellese alamrubriiki ei kuulu elektrimootorite klemmplaadid (rubriik 8536).

8504

Trafod, staatilised muundurid (näiteks alaldid), ja induktiivpoolid ehk drosselid

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8504 osundatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

1.

reguleeritavad trafod (nt liugurtrafod) ja ülekandesuhtega trafod;

| 2. | dispersioonväljatrafod luminofoortorude jaoks; |
| --- | --- |

2.

dispersioonväljatrafod luminofoortorude jaoks;

| 3. | eritrafod sidetehnika jaoks; |
| --- | --- |

3.

eritrafod sidetehnika jaoks;

| 4. | kompensatsioondrosselid; |
| --- | --- |

4.

kompensatsioondrosselid;

| 5. | väljunddrosselid; |
| --- | --- |

5.

väljunddrosselid;

| 6. | silumispoolid; |
| --- | --- |

6.

silumispoolid;

| 7. | liikuva südamikuga drosselid induktiivsuse muutmiseks; |
| --- | --- |

7.

liikuva südamikuga drosselid induktiivsuse muutmiseks;

| 8. | elektrilahenduslampide ja -torude drosselid; |
| --- | --- |

8.

elektrilahenduslampide ja -torude drosselid;

| 9. | pupiindrosselid; |
| --- | --- |

9.

pupiindrosselid;

| 10. | Godefroy-drosselid; |
| --- | --- |

10.

Godefroy-drosselid;

| 11. | stabiliseeritud jõupead (regulaatoriga alaldi). |
| --- | --- |

11.

stabiliseeritud jõupead (regulaatoriga alaldi).

Sellesse rubriiki kuuluvad ka seleenalalduselemendid, kas üksikult (eelkõige seleenplaadid) või mitme kaupa.

Sellesse rubriiki ei kuulu siiski räni- või germaaniummonokristallalaldid, mis koosnevad diskreetsetest komponentidest (nt dioodalaldid) või alaldid, mis moodustavad integraallülitusi, eelkõige mikrolülitusi, kas varustatud jahutus- või isolatsioonseadmetega jne või mitte. Selle grupi märkus 8 kinnistab taolised komponendid rubriiki 8541 või rubriiki 8542 (vt ka selle grupi märkus 2).

Samuti ei kuulu sellesse rubriiki:

| a) | kommutaatorid mitmeastmeliste trafode jaoks (rubriik 8536); |
| --- | --- |

a)

kommutaatorid mitmeastmeliste trafode jaoks (rubriik 8536);

| b) | alalduslambid ja -torud, nt fanotronid, türatronid, ignitronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile (alamrubriik 8540 89 00); |
| --- | --- |

b)

alalduslambid ja -torud, nt fanotronid, türatronid, ignitronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile (alamrubriik 8540 89 00);

| c) | rubriigi 9032 pingeregulaatorid. |
| --- | --- |

c)

rubriigi 9032 pingeregulaatorid.

8504 40 30

Kasutatavad telekommunikatsiooniseadmetes, arvutites ja nende plokkides

Sellesse alamrubriiki kuuluvad staatilised muundurid telekommunikatsiooniseadmetele, automaatsetele andmetöötlusseadmetele ja nende plokkidele:

| — | millel on tavaliselt stabiliseerimisahelad; |
| --- | --- |

—

millel on tavaliselt stabiliseerimisahelad;

| — | mille tüüpiline väljundpinge on näiteks 3,3, 5, 12, 24, 48 või 60 V. |
| --- | --- |

—

mille tüüpiline väljundpinge on näiteks 3,3, 5, 12, 24, 48 või 60 V.

Telekommunikatsiooniseadmete või automaatsete andmetöötlusseadmete ning nende plokkide aladid, mis muundavad elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu vajaminevaks alalisvooluks.

Automaatsetes andmetöötlusseadmetes kasutatavad nn katkematu toite allikad (UPS) tagavad elektrikatkestuse korral varuenergia (nn „power good”-signaal), takistades seega andmete kaotsiminekut.

8504 90 05

Elektronlülitused alamrubriigi 8504 50 20 seadmetele

Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8504 90 91

Elektronlülitused alamrubriigi 8504 40 30 seadmetele

Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8505

Elektromagnetid; püsimagnetid, pärast magneetimist püsimagnetitena kasutamiseks ettenähtud tooted; elektro- või püsimagnetitega klammerdid jms kinnitusvahendid; elektromagnetilised ühendusmuhvid, sidurid, kiirusregulaatorid, pidurid; elektromagnetilised tõsteseadmed

8505 90 10

Elektromagnetid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektriga töötavad magnetid, mis on paigaldatud sõiduautode ustele ja on autouste kesklukustussüsteemi osa. Taolised süsteemid on ühendatud sõiduki toiteallikaga ja need hakkavad toimima süsteemi elektrilise juhtimisseadme signaalist. Kui üks ustest käsitsi avatakse või suletakse, lukustuvad või avanevad sõiduki teised uksed samaaegselt elektromagnetiliselt.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski säde- või survesüütega kolbmootorite elektromagnetiliselt toimivad klapp-pihustid, mille klapikered on varustatud magnetmähisega ja klapinõelad vastavalt magnetankruga (alamrubriik 8409 91 00 või 8409 99 00).

8506

Primaarelemendid ja primaarpatareid

8506 10 11

Silindrilised elemendid

Silindriliste elementide ristlõige on ümmargune. Positiivsed ja negatiivsed poolused on vastasotstes. Silindriliste elementide pikkus on läbimõõdust suurem.

Image

8506 10 15

Nööpelemendid

Nööpelementide kõrgus on läbilõikest väiksem või sellega võrdne:

Image

8506 10 91

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 10 95

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8506 30 10

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 30 30

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8506 40 10

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 40 30

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8506 50 10

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 50 30

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8506 60 10

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 60 30

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8506 80 11

Silindrilised elemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.

8506 80 15

Nööpelemendid

Vaata alamrubriigi 8506 10 15 selgitavad märkused.

8507

Akud, sh nende separaatorid, nii täisnurksed kui muukujulised

8507 20 41 kuni 8507 20 98

Muud pliiakud

Välja arvatud kolbmootori käivitusakud (vt alamrubriigid 8507 10 41 – 8507 10 98), kuuluvad nendesse alamrubriikidesse HS selgitavate märkuste rubriigi 8507 kolmanda lõigu punktis 1 nimetatud elektripliiakud.

Neid akusid kasutatakse näiteks elektrisõidukites ja telekommunikatsiooniseadmete toiteks.

8507 30 20 kuni 8507 30 89

Kaadmiumnikkelakud

Nende alamrubriikide akusid kasutatakse eelkõige kaevurilampides ja sageli kuivpatareide asemel kantavates raadiotes, telerites, elektripardlites ja muudes elektriaparaatides.

8507 80 20 kuni 8507 80 80

Muud akud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hõbetsinkakud ja hõbekaadmiumakud.

8507 90 20 kuni 8507 90 90

Osad

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu akuelementide ühendusosad (akusilded) (alamrubriik 8536 90 85).

8509

Sisseehitatud elektrimootoriga kodumasinad, v.a rubriigi 8508 tolmuimejad

8509 80 00

Muud kodumasinad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised maniküüri- ja pediküüriaparaadid sisseehitatud elektrimootoriga, mis on juhtme abil seadme toiteallikaga (elektrivõrguga) ühendatud.

8510

Sisseehitatud elektrimootoriga pardlid, juukselõikusmasinad ja epilaatorid

8510 10 00

Pardlid

Pardlid, millesse on ühendatud juukse- või karvalõikusmasinad, kuuluvad sellesse alamrubriiki.

8511

Elektrilised süüte- ja käivitusseadised säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks (näiteks süütemagneetod, magnetodünamod, süütepoolid, süüteküünlad, starterid); neis mootoreis kasutatavad alalis- ja vahelduvvoolugeneraatorid ja tagasivoolureleed

8511 40 00

Starterid (käivitid) ja kombineeritud startergeneraatorid

Selle alamrubriigi seadmed töötavad tavaliselt pingega 6, 12 või 24 V ja neil on eriseadmed mootori külge kinnitamiseks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | liugankruga starterid, liugvedukiga starterid, kruvijoonelise liikumisega starterid ning lükandhammasratta ja kruvijoonelise liikumisega starterid; |
| --- | --- |

1.

liugankruga starterid, liugvedukiga starterid, kruvijoonelise liikumisega starterid ning lükandhammasratta ja kruvijoonelise liikumisega starterid;

| 2. | seadmed, mis koosnevad starterist ja generaatorist. |
| --- | --- |

2.

seadmed, mis koosnevad starterist ja generaatorist.

8512

Jalgrataste ja mootorsõidukite elektrilised valgustus- ja signalisatsiooniseadmed (v.a rubriiki 8539 kuuluvad), klaasipuhastid, klaaside jäätumist ja udustumist vältivad seadmed

8512 30 10

Kasutamiseks mootorsõidukites

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8512, teine lõik, punkt 11.

8512 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad esilaternate raamid ja reflektorid ning elektrilised tuuleklaasipuhasti hoovad, kas harjadega või ilma.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski lambipesad (rubriigid 8536 61 10 või 8536 61 90).

8514

Elektrilised tööstus- ja laboriahjud (sh dielektrilised ja induktsioonahjud) muud tööstus- või laboriseadmed materjalide kuumtöötlemiseks induktsiooni või dielektriliste kadude abil

8514 20 80

Dielektrilised (kondensaator)ahjud

Restoranides, sööklates jm kasutamiseks kavandatud mikrolaineahjud, mis erinevad rubriigi 8516 kodumasinatest oma efektiivvõimsuse ja ahju mahutavuse poolest. Nimetatud ahjud efektiivvõimsusega üle 1 000 W või ahju mahutavusega üle 34 liitri on mõeldud tööstuslikuks otstarbeks. Grilliga või muud tüüpi ahjuga ühte korpusesse paigutatud mikrolaineahjude puhul kehtib eespool nimetatud efektiivvõimsus ainult mikrolaineahju suhtes. Nimetatud kombinatsiooni klassifikatsiooni ei mõjuta ahju mahutavuse kriteerium.

Mikrolaineahjud efektiivvõimsusega kuni 1 000 W ja ahju mahutavusega kuni 34 liitrit on mõeldud kasutamiseks kodumajapidamises (rubriik 8516).

8516

Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid (k.a keeduspiraalid); elektriseadmed ruumide kütmiseks või pinnase jms soojendamiseks; elektrotermilised juuksuriseadmed (näiteks föönid, lokiaparaadid, seadmed lokitangide soojendamiseks jne), elektrikätekuivatid; elektritriikmasinad; muud elektrotermilised kodumajapidamisseadmed; elektrikütteelemendid (v.a rubriiki 8545 kuuluvad)

8516 10 11 kuni 8516 10 90

Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid (k.a keeduspiraalid)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | veesoojendid, mis toimivad nii kiir- kui ka mahtboileritena; |
| --- | --- |

1.

veesoojendid, mis toimivad nii kiir- kui ka mahtboileritena;

| 2. | elektriboilerid, mis toodavad ainult kuuma vett või kuuma vett ja madalrõhuauru. |
| --- | --- |

2.

elektriboilerid, mis toodavad ainult kuuma vett või kuuma vett ja madalrõhuauru.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektriga köetavad aurukatlad ja „ülekuumendatud vee” boilerid (rubriik 8402) ega elektriga köetavad boilerid keskkütte jaoks (rubriik 8403).

8516 21 00 kuni 8516 29 99

Elektriseadmed ruumide kütmiseks või pinnase jms soojendamiseks

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | elektriküttega saunaahjud; |
| --- | --- |

1.

elektriküttega saunaahjud;

| 2. | patareidel töötavad kuumutusseadmed mootorsõidukite kinnijäätunud ustelukkude soojendamiseks ja lahtisulatamiseks luku sisse asetatava kütteelemendi abil. Nendel väikestel kantavatel seadmetel võib olla sisse ehitatud rubriiki 8513 klassifitseeritav tööpiirkonda valgustav lamp. |
| --- | --- |

2.

patareidel töötavad kuumutusseadmed mootorsõidukite kinnijäätunud ustelukkude soojendamiseks ja lahtisulatamiseks luku sisse asetatava kütteelemendi abil. Nendel väikestel kantavatel seadmetel võib olla sisse ehitatud rubriiki 8513 klassifitseeritav tööpiirkonda valgustav lamp.

8516 50 00

Mikrolaineahjud

Vt alamrubriigi 8514 20 80 selgitavaid märkusi.

8516 60 10

Elektripliidid (millel on vähemalt üks keeduplaat ja praeahi)

Vähemalt ühest keeduplaadist ja praeahjust (kuhu võib kuuluda ka mikrolaineseade või grill) koosnevad elektripliidid.

8516 79 70

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8516, E osa, punktides 5–20 kirjeldatud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | elektrisaunad infrapunakiirguse allikatega (üksikkabiinid); |
| --- | --- |

1.

elektrisaunad infrapunakiirguse allikatega (üksikkabiinid);

| 2. | jalasoojendusplaadid; |
| --- | --- |

2.

jalasoojendusplaadid;

| 3. | elektersoojendusega kingaliistud; |
| --- | --- |

3.

elektersoojendusega kingaliistud;

| 4. | kontaktläätsede puhastusseadmed, mis koosnevad kahest väikesest elektriga köetava ja keeratava kaanega kambrikesest, kuhu kontaktläätsed asetatakse ja mis puhastusvedelikku kuumutavad. |
| --- | --- |

4.

kontaktläätsede puhastusseadmed, mis koosnevad kahest väikesest elektriga köetava ja keeratava kaanega kambrikesest, kuhu kontaktläätsed asetatakse ja mis puhastusvedelikku kuumutavad.

8516 80 20 ja 8516 80 80

Elektrikütteelemendid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad isoleeritud kuumutustraat, -kaablid, -lindid jms, millega soojendatakse lagesid, seinu, torusid, mahuteid jne.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmeosade külge ühendatud kuumutustakistid, näiteks, triikraudade alusplaadid ja elektripliitide plaadid (alamrubriik 8516 90 00).

8517

Telefonid, sh mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid; muud seadmed kõne, pildi või muude andmete edastamiseks või vastuvõtmiseks, sh juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu (nt koht- või laivõrgu) lõppseadmed, v.a rubriikide 8443, 8525, 8527 ja 8528 ülekande-, saate- ja vastuvõtuseadmed

8517 12 00

Mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, I osa, punkt B.

8517 18 00

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8517, I osa, punktis A kirjeldatud telefoniaparaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki ka surunuppudega telefonid, millesse on magnetkaardilugeja, andmenäidik, mikroprotsessoriga elektronlülitusplaat, mitu mälupesa, kell ja modem sisse ehitatud. Neid seadmeid ei kasutata üksnes telefoniaparaatidena, vaid ka (nt supermarketites) andmelõpmikena, nt magnetkrediitkaartide või tšekkide kontrollimiseks, samuti telefonivõrgu kaudu automaatsetele andmetöötlusseadmetele müügiandmete edastamiseks.

8517 62 00

Seadmed kõne, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks, edastamiseks või regenereerimiseks, sh kommutatsiooni- ja marsruutimisseadmed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaks seadmete rühma:

| 1. | seadmed heli, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks ja saatmiseks; |
| --- | --- |

1.

seadmed heli, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks ja saatmiseks;

| 2. | seadmed heli, pildi või muude andmete regenereerimiseks. |
| --- | --- |

2.

seadmed heli, pildi või muude andmete regenereerimiseks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | võrgukaardid; |
| --- | --- |

1.

võrgukaardid;

| 2. | modemid; |
| --- | --- |

2.

modemid;

| 3. | repiiterid; |
| --- | --- |

3.

repiiterid;

| 4. | jaoturid; |
| --- | --- |

4.

jaoturid;

| 5. | sillad (sh kommutaatorid); |
| --- | --- |

5.

sillad (sh kommutaatorid);

| 6. | marsruuterid. |
| --- | --- |

6.

marsruuterid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, milles kõik saatmiseks ja vastuvõtmiseks vajaminevad osad on ühes korpuses või kestas. Taolised seadmed on näiteks kaasaskantavad raadiotelefonid kas koos vajalike patareide või akudega või eraldiasuva ja üksnes juhtme abil seadmega ühendatud toiteallikaga transiiverid.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et saatja-vastuvõtja (transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsionaalplokiks, peavad need olema paigutatud üksteise lähedale (nt samasse hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema teatavaid ühiseid osi, näiteks antenn.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka nn juhtmeta peatelefon (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon), mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes või peamiselt kärgvõrgustiku telefoniga (mobiiltelefoniga), riputades komplekti kõrva külge, võimaldamaks käed-vabad-režiimi. Nende abil saab kasutaja juhtida selliseid telefonifunktsioone nagu kõnele vastamine, kõne lõpetamine ja kõne valimine (nt viimase kõne taasvalimine) mobiiltelefonist umbes 10 m raadiuses ning neil on seade kuulari helivaljuse reguleerimiseks. Taolisse peatelefoni on ühendatud raadiosaatja ja -vastuvõtja, mis on ühenduses telefoniga traadita tehnoloogia (nt „Bluetooth”) abil.

8517 69 10

Videofonid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, II osa, punkt C.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sisetelevisionisüsteemid (nn turvakaamerad), mis koosnevad ühest kaamerast, mitme valikunupuga paneelist ja ühe või mitme sidepidamispostiga ühendatud monitorist ning koaksiaalkaablist erinevate elementide ühendamiseks, mis esitatakse tollile jaemüügikomplektina.

Selle alamrubriigi tooted võivad olla ühendatud ka elektrilise ukseavaja, signaalseadme või valgusallikaga.

8517 69 39

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | püsivad vastuvõtuseadmed (sh need, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes) ning eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid); teatavad vastuvõtjad, mida nimetatakse „mitmekülgseteks vastuvõtjateks”, kasutavad mitut vastuvõtmistehnikat, et ületada feedingut; |
| --- | --- |

1.

püsivad vastuvõtuseadmed (sh need, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes) ning eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid); teatavad vastuvõtjad, mida nimetatakse „mitmekülgseteks vastuvõtjateks”, kasutavad mitut vastuvõtmistehnikat, et ületada feedingut;

| 2. | raadiotelefoni vastuvõtjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks; |
| --- | --- |

2.

raadiotelefoni vastuvõtjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks;

| 3. | vastuvõtjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks; |
| --- | --- |

3.

vastuvõtjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks;

| 4. | raadiovastuvõtjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel; |
| --- | --- |

4.

raadiovastuvõtjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel;

| 5. | erivastuvõtjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks; |
| --- | --- |

5.

erivastuvõtjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks;

| 6. | telemeetriliste signaalide vastuvõtjad; |
| --- | --- |

6.

telemeetriliste signaalide vastuvõtjad;

| 7. | raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt vastuvõtmiseks valgustundlikul paberil. |
| --- | --- |

7.

raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt vastuvõtmiseks valgustundlikul paberil.

8517 69 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | püsivad saatjad. Teatavad tüübid, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes, sealhulgas eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid) ja multipleksseadmed (mida kasutatakse rohkem kui kahe sõnumi üheaegseks saatmiseks); |
| --- | --- |

1.

püsivad saatjad. Teatavad tüübid, mida kasutatakse peamiselt suurtes seadeldistes, sealhulgas eriseadmed nagu salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid) ja multipleksseadmed (mida kasutatakse rohkem kui kahe sõnumi üheaegseks saatmiseks);

| 2. | raadiotelefoni saatjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks; |
| --- | --- |

2.

raadiotelefoni saatjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, rongide jne jaoks;

| 3. | saatjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks; |
| --- | --- |

3.

saatjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise süsteemide jaoks;

| 4. | raadiosaatjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel; |
| --- | --- |

4.

raadiosaatjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel konverentsidel;

| 5. | automaatsaatjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks; |
| --- | --- |

5.

automaatsaatjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks;

| 6. | raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt saatmiseks; |
| --- | --- |

6.

raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajalehtede, plaanide, sõnumite jmt saatmiseks;

| 7. | telemeetriliste signaalide saatjad. |
| --- | --- |

7.

telemeetriliste signaalide saatjad.

8518

Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid; elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur

Sellesse rubriiki kuuluvad tollile eraldi esitatavad juhtmeta mikrofonid, kõrvaklapid, kuularid ja valjuhääldid, komplektis või mitte.

Sellesse rubriiki ei kuulu:

| 1. | tollile eraldi esitatavad lauatelefonide juhtmeta käsitelefonid (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62); |
| --- | --- |

1.

tollile eraldi esitatavad lauatelefonide juhtmeta käsitelefonid (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62);

| 2. | tollile eraldi esitatavad kõnevalimisvõimalusega juhtmeta peatelefonid (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon) (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62 00). |
| --- | --- |

2.

tollile eraldi esitatavad kõnevalimisvõimalusega juhtmeta peatelefonid (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon) (vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62 00).

8518 40 81

Ühekanalilised

Selle alamrubriigi võimendid saavad töödelda ainult ühte sisendsignaali, mida need pärast võimendamist väljastavad ühe või mitme väljundkanali kaudu (nt valjuhäälditele, kõlaritele).

8519

Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

8519 81 15

Kassettpleierid

Taoliste seadmete mõõtmete määratlemisel võetakse arvesse grupi 85 alamrubriikide märkus 1 ja ainuüksi korpuse mõõtmed; seadme väljaulatuvaid detaile, nagu reguleerimisnupud, sulgemisseadmed ja kinnitusklambrid, arvesse ei võeta.

8519 81 35

Muud

Sellesse alamrubriiki ei kuulu helitaasesitusseadmed, nn mp3mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhäälingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida. (rubriik 8527).

8519 81 45

Muud

Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8519 81 65

Taskuformaadis magnetofonid

Kohaldada alamrubriigi 8519 81 15 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8519 81 95

Muud

Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8522

Osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8519–8521 aparaatide juures

8522 90 41 ja 8522 90 49

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8523

Plaadid, lindid, pooljuht-säilmäluseadmed, kiipkaardid või muud heli- jms infokandjad, kas salvestistega või ilma, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a grupi 37 tooted

Kui selle rubriigi kandja esitatakse tollile koos muude kaupadega, tuleb klassifitseerimisel kohaldada järgmist põhimõtet:

| 1. | kui kandja ja muud kaubad moodustavad jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb komplekt klassifitseerida selle reegli alusel, või |
| --- | --- |

1.

kui kandja ja muud kaubad moodustavad jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb komplekt klassifitseerida selle reegli alusel, või

| 2. | kui kandja ja muud kaubad ei moodusta jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb kandja klassifitseerida asjakohasesse alamrubriiki. |
| --- | --- |

2.

kui kandja ja muud kaubad ei moodusta jaemüügikomplekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb kandja klassifitseerida asjakohasesse alamrubriiki.

8523 21 00

Magnetribaga kaardid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka trükitooted, näiteks sõidupiletid ja pardakaardid, millel on üks või mitu magnetriba.

8523 29 15

Salvestuseta

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka lindid, mida enne kasutamist tuleb mõõtu lõigata.

8523 40 11

Laserplaadid salvestusmahuga kuni 900 megabaiti, v.a kustutatavad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad kompaktkettad (CD-R).

Salvestatavad kompaktkettad on tavaliselt valmistatud värvitust läbipaistvast polükarbonaadist paksusega 1,2 mm. Pealmine külg on kaetud kulla- või hõbedavärvilise peegeldava kihiga ja sellele saab trükkida. Alumine külg on kaetud värvi- ja kaitsekihiga. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm või kaardikujulised.

Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil.

Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.

8523 40 13

Laserplaadid salvestusmahuga üle 900 megabaidi, kuid mitte üle 18 gigabaidi, v.a kustutatavad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad digivideokettad (DVD-/+R).

Erinevalt alamrubriigi 8523 40 11 salvestatavatest kompaktketastest (CD-R) koosnevad salvestatavad digivideokettad (DVD-/+R) kahest 0,6 mm paksusest kokkuliimitud polükarbonaatkihist. Füüsilise erinevuse saab kindlaks teha ketta välisserva vaadeldes. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm.

Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil.

Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.

8523 40 19

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | optilised kettad, millele salvestatud informatsiooni saab kustutada ja millele saab salvestada uusi andmeid (korduvkirjutamisega laserkettad (CD-RW) ja korduvsalvestusega digivideokettad (DVD/+RW)). Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil; |
| --- | --- |

1.

optilised kettad, millele salvestatud informatsiooni saab kustutada ja millele saab salvestada uusi andmeid (korduvkirjutamisega laserkettad (CD-RW) ja korduvsalvestusega digivideokettad (DVD/+RW)). Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava salvestustarkvara abil;

| 2. | korduvkirjutatavad DVD-kettad (DVD-RAM) ja „minikettad”, mis paiknevad enamasti kassetis. |
| --- | --- |

2.

korduvkirjutatavad DVD-kettad (DVD-RAM) ja „minikettad”, mis paiknevad enamasti kassetis.

8523 52 10 ja 8523 52 90

Kiipkaardid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8523, punkt C, lõik 2.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektroonilised lähidistantskaardid/-lipikud, mis koosnevad tavaliselt poolist, mille aktiveerib lugeja signaal ja mis toodab pinget mikrolülituse toiteks, koodigeneraatorist, mis loob lugejalt signaali saamisel andmeid, ning signaali vastuvõtuantennist.

8525

Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, vastuvõtuseadmetega või vastuvõtuseadmeteta, helisalvestus või -taasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Sellesse rubriiki klassifitseeritakse ka infravalguskuvakaamerad, mis võimaldavad teha infrapunapilte. Kaamerad registreerivad soojuskiirguse ja muundavad selle piltideks, mis kujutavad üksikute pindade või objektide temperatuuri erinevates toonides hallina või erinevate värvustena. Kaamerad ei võimalda mõõta temperatuuri ega esitada mõõdetud väärtusi.

8525 60 00

Saateaparatuur, varustatud vastuvõtuseadmega

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et saatja-vastuvõtja (transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsionaalplokiks, peavad need olema paigutatud üksteise lähedale (nt samasse hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema teatavaid ühiseid osi, näiteks antenn.

8525 80 11 kuni 8525 80 99

Telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8525, punkt B.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektroonilised lugemisseadmed vaegnägijatele (vt alamrubriigi 8543 70 90 selgitavad märkused).

8525 80 30

Digitaalkaamerad

Selle alamrubriigi digi(taal)kaamerad on alati võimelised salvestama liikumatut pilti kas põhimällu või vahetatavale kandjale.

Enamikul selle alamrubriigi kaameratel on traditsioonilise fotoaparaadi väliskuju ja neil ei ole kokkukäivat pildiotsijat.

Kaameratel võib olla ka videosse võtmise võimalus, et salvestada videoklippe.

Kaamerad klassifitseeritakse siiski sellesse alamrubriiki, kui nendega ei saa maksimaalset mälumahtu kasutades salvestada ühekorraga vähemalt 30 minutit videopilti 23 kaadriga sekundis (või kõrgem), lahutusvõime 800 x 600 pikslit (või kõrgem) korral.

Võrreldes alamrubriikide 8525 80 91 ja 8525 80 99 salvestavate videokaameratega, puudub paljudel digi(taal)kaameratel (videokaamerana kasutamisel) optilise suumimise võimalus videosalvestuse ajal. Mälumahust sõltumata lõpetavad mõned kaamerad automaatselt videosalvestuse teatava ajavahemiku järel.

8525 80 91 ja 8525 80 99

Salvestavad videokaamerad

Nende alamrubriikide videokaamerad on alati võimelised salvestama videoklippe kas põhimällu või vahetatavale kandjale.

Tavaliselt on selle alamrubriigi digivideokaamerate väliskuju erinev alamrubriigi 8525 80 30 digi(taal)kaamerate omast. Sageli on neil kokkukäiv pildiotsija ja tihti esitatakse need tollile koos kaugjuhtimispuldiga. Neil on alati optiline suum videosalvestuseks.

Need digivideokaamerad võivad suuta salvestada ka liikumatuid pilte.

Digikaamerad ei kuulu sellesse alamrubriiki, kui nendega ei saa maksimaalset mälumahtu kasutades salvestada ühekorraga vähemalt 30 minutit videopilti 23 kaadriga sekundis (või kõrgem), lahutusvõime 800 × 600 pikslit (või kõrgem) korral.

8525 80 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestavad videokaamerad (nn salvestatavad helivideokaamerad), mis ei salvesta üksnes kaameraga võetud heli ja pilte, vaid ka välisallikate, näiteks DVD-mängijate, arvutite või televisioonivastuvõtjate signaale. Selliselt salvestatud pilte saab taasesitada eraldi teleri või monitori abil.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka salvestavad helivideokaamerad, milles videosisend on plaadiga või muul viisil suletud või milles videoliidest saab hiljem tarkvara abil videosignaali sisestamiseks aktiveerida. Seadmed on sellest hoolimata kavandatud teleprogrammide või muude väljastpoolt tulevate videosignaalide salvestamiseks.

Salvestavad helivideokaamerad, millega saab salvestada ja välise teleri või monitori abil taasesitada üksnes kaameraga võetud pilti, klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 8525 80 91.

8527

Raadiotelefoniside, raadiotelegraafi ja ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus- või helitaasesitusseadmete või ajanäitajaga või ilma nendeta

Edastusseadmete kohta, millesse on sisse ehitatud vastuvõtuseadmed, vaata alamrubriigi 8525 60 00 selgitavad märkused.

8527 12 10 ja 8527 12 90

Raadiovastuvõtjaga taskuformaadis kassettpleierid

Vaata alamrubriigi 8519 81 15 selgitavad märkused.

8527 13 10

Laserlugemisseadmega

Käesolev alamrubriik hõlmab laserlugemisseadmega varustatud helisalvestus- või -taasesitusseadmetega ühildatud ringhäälingu raadiovastuvõtjat, mis on kombineeritud teise helisalvestus- või -taasesitusseadme (nt kassett-tüüpi) või ajanäitajaga või ilma nendeta.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka helitaasesitusseadmed, nn mp3-mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhäälingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida.

8527 13 99

Muud

Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 21 20

Laserlugemisseadmega

Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 21 70

Laserlugemisseadmega

Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8527 91 11 kuni 8527 91 99

Ühildatud helisalvestus- või -taasesitusseadmetega

Jaemüügiks komplektidena pakendatud stereosüsteemid (hi-fi-süsteemid), kuhu kuulub ringhäälingu raadiovastuvõtja ja mis koosnevad eraldi korpustes olevatest moodulitest ja millesse on ühendatud nt CD-pleier, kassettmagnetofon, ekvalaiseriga võimendi, klassifitseeritakse alati nendesse alamrubriikidesse, kuna ringhäälingu raadiovastuvõtja järgi määratakse nende põhiomadus.

8527 91 11 ja 8527 91 19

Ühe või enama valjuhääldiga samas korpuses

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, millest valjuhääldid ei ole eraldatavad.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmed äravõetavate valjuhäälditega, isegi kui valjuhääldid on kinnitatavad kinnitusseadmega (alamrubriik 8527 91 35, 8527 91 91 või 8527 91 99).

8527 91 35 kuni 8527 91 99

Muud

Kui stereosüsteemide (hi-fi-süsteemide) valjuhääldid on spetsiaalselt kavandatud nendele komplektidele ja pakendatud koos komplektide muude koostisosadega, siis kuuluvad need käesolevatesse alamrubriikidesse.

8527 91 35

Laserlugemisseadmega

Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8528

Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 c kohaselt kuuluvad jaemüügikomplektina esitatud vähesest arvust telekaameratest ja ühest videomonitorist koosnevad videovalvesüsteemid sellesse rubriiki.

Selliste videovalvesüsteemide komponendid, kui selline süsteem ei ole esitatud jaemüügikomplektina, tuleb klassifitseerida eraldi (vt HSi selgitavad märkused, XVI jaotis, punkt VII). Sellesse alamrubriiki ei kuulu elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele (vaata alamrubriigi 8543 70 90 selgitavad märkused).

8528 41 00

Üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi

Sellesse alamrubriiki kuuluvad monitorid põhinevad elektronkiiretoru kuvamistehnoloogial.

Sellesse alamrubriiki kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist lähedalt pikka aega.

Selle alamrubriigi monitoridel on järgmised omadused:

| 1. | võivad signaali vastu võtta üksnes rubriiki 8471 kuuluva automaatse andmetöötlusseadme kesktöötlusseadmelt; |
| --- | --- |

1.

võivad signaali vastu võtta üksnes rubriiki 8471 kuuluva automaatse andmetöötlusseadme kesktöötlusseadmelt;

| 2. | kuvasuhe on tavaliselt 4:3 või 5:4; |
| --- | --- |

2.

kuvasuhe on tavaliselt 4:3 või 5:4;

| 3. | sisaldavad sageli kald- ja pöördmehhanisme ning läikevabu pindu; |
| --- | --- |

3.

sisaldavad sageli kald- ja pöördmehhanisme ning läikevabu pindu;

| 4. | võivad sisaldada kuni kaks valjuhääldit. |
| --- | --- |

4.

võivad sisaldada kuni kaks valjuhääldit.

Elektronkiiretoru tüüpi monitoridel on järgmised lisaomadused:

| 1. | on varustatud eriliste ühendustega nagu SUB-D konnektorid; |
| --- | --- |

1.

on varustatud eriliste ühendustega nagu SUB-D konnektorid;

| 2. | pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral on 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes. |
| --- | --- |

2.

pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral on 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes.

Selle alamrubriigi monitoride piirangud:

| — | neid ei saa ühendada videoallikaga, nagu DVD salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera või, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool; |
| --- | --- |

—

neid ei saa ühendada videoallikaga, nagu DVD salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera või, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool;

| — | nendes ei või olla komponente (nt värvidekooder ja Y–C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI (Serial Digital Interface), HD-SDI (High-Definition-SDI) ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MEPG2, MPEG4) sarnaseid signaale; |
| --- | --- |

—

nendes ei või olla komponente (nt värvidekooder ja Y–C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI (Serial Digital Interface), HD-SDI (High-Definition-SDI) ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MEPG2, MPEG4) sarnaseid signaale;

| — | neis ei või olla infrapunavastuvõtjat signaali vastuvõtmiseks infrapunakaugjuhtimispuldilt; |
| --- | --- |

—

neis ei või olla infrapunavastuvõtjat signaali vastuvõtmiseks infrapunakaugjuhtimispuldilt;

| — | neil ei või olla kanalivaliku +/– nuppu; |
| --- | --- |

—

neil ei või olla kanalivaliku +/– nuppu;

| — | neis ei või olla selliseid liideseid nagu DVI-D, DVI-I HDMI (kõrglahutusega multimeediumiliides), isegi kui need liidesed ei toeta lairiba digitaalse infosisu kaitse (HDCP) krüpteerimist; |
| --- | --- |

—

neis ei või olla selliseid liideseid nagu DVI-D, DVI-I HDMI (kõrglahutusega multimeediumiliides), isegi kui need liidesed ei toeta lairiba digitaalse infosisu kaitse (HDCP) krüpteerimist;

| — | need ei või olla varustatud liidestega kaardipilu moodulite või muude seadmete jaoks, mis võimaldavad ühendust videoallikaga või televisioonisignaali vastuvõtmist; |
| --- | --- |

—

need ei või olla varustatud liidestega kaardipilu moodulite või muude seadmete jaoks, mis võimaldavad ühendust videoallikaga või televisioonisignaali vastuvõtmist;

| — | neid ei saa kasutada muudes süsteemides kui automaatsetes andmetöötlussüsteemides (nt kodukinosüsteemides, videomonteerimissüsteemides, meditsiiniülesvõttetehnika süsteemides või trüki- või graafikatööstuse süsteemides trükieelseks värviproovitrükiks). |
| --- | --- |

—

neid ei saa kasutada muudes süsteemides kui automaatsetes andmetöötlussüsteemides (nt kodukinosüsteemides, videomonteerimissüsteemides, meditsiiniülesvõttetehnika süsteemides või trüki- või graafikatööstuse süsteemides trükieelseks värviproovitrükiks).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu rubriigi 8531 näitpaneelid.

8528 49 10

Mustvalge või muu monokromaatilise pildiga

Alamrubriigi 8528 49 35 kuni 8528 49 99 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

8528 49 35 kuni 8528 49 99

Värvipildiga

Monitorid kuuluvad nendesse alamrubriikidesse, kui just ei saa tõestada, et neid kasutatakse üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist kaugelt pikka aega, näiteks näitustel ja kodukinosüsteemides, telestuudiotes ning videojärelvalvesüsteemides.

Mõned monitorid hõlbustavad ekraani vaatamist lähedalt, näiteks mõõte- ja kontrolltehnika puhul või meditsiiniseadmete, tahavaatekaameraga jälgimissüsteemides sõidukitele või raadionavigatsiooniseadmetes.

Teatavad monitorid on varustatud pistmike või liidestega, nagu Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeedialiides). Need pistmikud või liidesed võimaldavad signaali vastuvõtmist videoallikatelt, nagu DVD salvestus- või taasesitusseadmed, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool. Need monitorid võivad samuti olla varustatud liidestega 8471 rubriigi automaatsete andmetöötlusmasinate jaoks.

Mõnel monitoril võib olla liides, signaalide vastuvõtmiseks näiteks kassaaparaadist, pangaautomaadist, raadionavigatsiooniseadmest, numbrilisest juhtpaneelist või programmeeritavast mälukontrollerist, gruppi 90 kuuluvast mõõtmis-, kontrollimis- või meditsiiniseadmest.

Neil võivad olla eraldi sisendid punase (R), rohelise (G) ja sinise (B) signaali jaoks või nad võivad sisaldada komponente (nt värvidekooder ja Y/C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti, võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR), ja SDI, HD-SDI ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MEPG2, MPEG4 sarnaseid signaale).

Nad võivad olla pistmikud helisignaalide vastuvõtmiseks.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | videofonid (alamrubriik 8517 69 10); |
| --- | --- |

a)

videofonid (alamrubriik 8517 69 10);

| b) | rubriigi 8531 näitpaneelid. |
| --- | --- |

b)

rubriigi 8531 näitpaneelid.

8528 51 00 kuni 8528 59 90

Muud monitorid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad monitorid põhinevad sellistel kuvamistehnoloogiatel nagu vedelkristalltehnoloogia (LCD), orgaaniline valgusdiood (OLED) või plasma.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad monitorid, mis koosnevad projektorist ja ekraanist samas korpuses.

8528 51 00

Üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi

Alamrubriigi 8528 41 00 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

Selle alamrubriigi monitoridel on ekraani diagonaal peamiselt 48,5 cm (19 tolli) või väiksem.

8528 59 10 ja 8528 59 90

Muud

Alamrubriigi 8528 49 35 kuni 8528 49 99 selgitavaid märkusi kohaldatakse mutatis mutandis.

Nende alamrubriikide monitoride kuvasuhe on sageli 16:9 või 16:10.

8528 61 00 kuni 8528 69 99

Projektorid

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu samas korpuses asuvast projektorist ja ekraanist koosnevad tooted (alamrubriigid 8528 51 00 kuni 8528 59 90 või juhul, kui neis on ka televisioonivastuvõtja, alamrubriik 8528 72 10).

8528 69 10

Lameekraaniga (näiteks vedelkristallekraaniga), võimelised kuvama arvutis digitaalkujul genereeritud informatsiooni

Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale vedelkristallekraaniga seadmete ka seadmed, milles kasutatakse digitaalset valgusetöötlustehnikat. Need töötavad pooljuhtelementidega juhitavate mehaaniliste mikropeeglite abil.

8528 71 11 kuni 8528 71 19

Videotuunerid

Need alamrubriigid hõlmavad sisseehitatud videotuuneriga seadmeid, mis muundavad kõrgsagedusliku televisioonisignaali signaaliks, mida kasutatakse videosalvestus- ja -taasesitusseadmetes ning monitorides.

Videotuuneritesse on sisseehitatud selektsioonlülitused, mis võimaldavad seadet häälestada teatavale kanalile või kandesagedusele, ja demodulatsioonlülitused. Sellised seadmed on tavaliselt mõeldud toimimiseks oma antenni abil või ühisantenniga süsteemis (kõrgsageduskaabeljaotus). Väljundsignaali saab kasutada monitoride või salvestusseadmete või taasesitusseadmete sisendsignaalina. Väljundsignaal on algupärane kaamerasignaal (s.t seda ei ole edastamiseks moduleeritud).

Need seadmed on mõnikord varustatud dekoodriga (värvipilt) või selekteeriva elektroonikaga sünkroniseerimiseks.

8528 71 11

Elektronlülitused arvutitesse paigaldamiseks

Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8528 72 10 kuni 8528 72 99

Muud, värvipildiga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad vedelkristallekraaniga (LCD-ekraan) seadmed.

8528 72 10

Teleprojektorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad televisioonivastuvõtjaga projektorseadmed. Selline seade projitseerib pildi ekraanile optilise süsteemi abil. See võib põhineda elektronkiiretoru või lameekraani (näiteks DMD, LCD või plasma) tehnoloogial.

Projektori ekraan võib olla tuuneriga samas korpuses või eraldi.

8528 72 31 kuni 8528 72 75

Kineskoobiga ühes korpuses

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, milles on ühes korpuses ühendatud tuuneri- ja monitorifunktsioonid, mis võimaldavad nende teatavate osade üheaegset kasutamist. Kodutelerid kuuluvad tavaliselt sellesse kategooriasse.

Ekraani diagonaal tähendab kineskoobi aktiivse osa diagonaali sirgelt mõõdetuna.

8529

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525–8528 aparaatides

Käesolevasse rubriiki ei kuulu rubriigi 8525 või grupi 90 kaameratega kasutamiseks ettenähtud statiivid (klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).

8529 90 20 kuni 8529 90 97

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | skaalad; |
| --- | --- |

1.

skaalad;

| 2. | häälestusplokid; |
| --- | --- |

2.

häälestusplokid;

| 3. | telekaamerate diafragmad; |
| --- | --- |

3.

telekaamerate diafragmad;

| 4. | nn PAL-SECAM-adapterid. Need on dekoodriplaadid (paigaldatud elektriliste komponentidega trükkplaadid) hilisemaks ühendamiseks PAL-signaalide vastuvõtmiseks mõeldud teleritesse, et muuta need sobivaks PAL/SECAM-signaalide kaherežiimiliseks vastuvõtuks. |
| --- | --- |

4.

nn PAL-SECAM-adapterid. Need on dekoodriplaadid (paigaldatud elektriliste komponentidega trükkplaadid) hilisemaks ühendamiseks PAL-signaalide vastuvõtmiseks mõeldud teleritesse, et muuta need sobivaks PAL/SECAM-signaalide kaherežiimiliseks vastuvõtuks.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu lainejuhid (torud klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).

8529 90 65

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8531

Elektrilised heli- ja visuaalsignalisatsiooniseadmed (näiteks kellad, sireenid, näitpaneelid, valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed), v.a rubriikide 8512 ja 8530 seadmed

8531 10 30 ja 8531 10 95

Valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8531, teine lõik, punkt E.

Neisse alamrubriikidesse ei kuulu mootorsõidukitel kasutatavad valvesignalisatsioonid (alamrubriik 8512 30 10).

8531 20 20 kuni 8531 20 95

Vedelkristalle (LCD) või valgusdioode (LED) sisaldavad näitpaneelid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad muudetavad elektroluminestsentsdioodnäidikud, mida põhiliselt kasutatakse arv- ja/või tärknäidikutena näitpaneelides, näiteks, mis koosnevad rakkudest või mitmesugustest valgusdioodidest. Iga märk sisaldab teatava arvu valgusdioode eraldi või ühele mikrokiibile paigaldatud elementidena. Need seadmed on paigaldatud juhtplokiga/dekoodriga trükkplaadile. Iga märk või märkide rühm on kaetud poolläbipaistva materjaliga, mis võimendab dioodide tekitatavate valguspunktide intensiivsust nii, et sisendsignaali lülitusse sisestatavad impulsid moodustaks numbreid või tähti.

8531 90 85

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaupade külge kinnitatavad vargusevastased lipikud, mis kaupluse väljapääsu juurde paigaldatavate, alamrubriiki 8531 10 30 kuuluvate turvasignalisatsioonisüsteemide signaalivälja jõudes mõjutavad süsteemi vastuvõtuelektroonikat ja käivitavad häiresignaali.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski paberkleepsud trükilülituse kujul (rubriik 8534 00).

8534 00

Trükilülitused

Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberkleepsud trükilülituse kujul, mida kasutatakse nt raamatukoguraamatute kaitsmiseks varguse eest.

8536

Elektrilised lülitusseadmed, katkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele (näiteks lülitid, releed, sulavkaitsmed, liigpingepiirikud, pistikud, pistikupesad, lambipesad ja muud pistikühendused, harukarbid), pingele kuni 1 000 V; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8536 kirjeldatud seadmete kuuluvad sellesse rubriiki:

| 1. | telefonijaamade jaotusraamid; |
| --- | --- |

1.

telefonijaamade jaotusraamid;

| 2. | trammi elektrikontaktvõrgu pöörangu- ja ristmikuplaadid; |
| --- | --- |

2.

trammi elektrikontaktvõrgu pöörangu- ja ristmikuplaadid;

| 3. | elektrimootorite klemmliistud; |
| --- | --- |

3.

elektrimootorite klemmliistud;

| 4. | astmeliste transformaatorite kommutaatorid; |
| --- | --- |

4.

astmeliste transformaatorite kommutaatorid;

| 5. | akuelementide silded; |
| --- | --- |

5.

akuelementide silded;

| 6. | nn induktiivsed läheduslülitid, s.o elektronlülitid sisseehitatud vabalt kiirgava induktsioonipooliga lüliti kontaktivabaks käivitamiseks (sulgemiseks), kui metallese jõuab induktsioonipooli hajuvälja. Taolisi lüliteid kasutatakse näiteks, tööpinkides, transportöörseadmetes ja kaaludes mehaaniliselt toimivate elektriliste lõpplülitite asemel; |
| --- | --- |

6.

nn induktiivsed läheduslülitid, s.o elektronlülitid sisseehitatud vabalt kiirgava induktsioonipooliga lüliti kontaktivabaks käivitamiseks (sulgemiseks), kui metallese jõuab induktsioonipooli hajuvälja. Taolisi lüliteid kasutatakse näiteks, tööpinkides, transportöörseadmetes ja kaaludes mehaaniliselt toimivate elektriliste lõpplülitite asemel;

| 7. | sisse-väljalülitid, mis on intensiivsusmodulatsiooniseadmega (valgusregulaator) ühes kestas. Selle seadme abil on võimalik võrku ühendatud lampe sisse ja välja lülitada ning samuti valguse intensiivsust sujuvalt reguleerida; |
| --- | --- |

7.

sisse-väljalülitid, mis on intensiivsusmodulatsiooniseadmega (valgusregulaator) ühes kestas. Selle seadme abil on võimalik võrku ühendatud lampe sisse ja välja lülitada ning samuti valguse intensiivsust sujuvalt reguleerida;

| 8. | nn kontaktpinnad elektriliste lülituste ühendamiseks. Need koosnevad kahest ülestikulisest elastsest plastkilest, millesse on korrapäraste vahedega kinnitatud suur hulk silikoonkummist elektrit juhtivaid kontaktpunkte. Need kontaktpinnad on paigaldatud näiteks telefoniaparaatide klahvistike alla. Kui nuppu vajutatakse, puutuvad kahe kile kontaktpunktid kokku ja tekib elektriühendus; |
| --- | --- |

8.

nn kontaktpinnad elektriliste lülituste ühendamiseks. Need koosnevad kahest ülestikulisest elastsest plastkilest, millesse on korrapäraste vahedega kinnitatud suur hulk silikoonkummist elektrit juhtivaid kontaktpunkte. Need kontaktpinnad on paigaldatud näiteks telefoniaparaatide klahvistike alla. Kui nuppu vajutatakse, puutuvad kahe kile kontaktpunktid kokku ja tekib elektriühendus;

| 9. | elektronlülitid, mis toimivad kontaktivabalt, kasutades pooljuhtelemente (nt transistorid, türistorid, integraal-lülitused). |
| --- | --- |

9.

elektronlülitid, mis toimivad kontaktivabalt, kasutades pooljuhtelemente (nt transistorid, türistorid, integraal-lülitused).

Sellesse rubriiki siiski ei kuulu:

| a) | elektrijuhtmete isolatsioon ja ümbrised (tavaliselt rubriik 7326); |
| --- | --- |

a)

elektrijuhtmete isolatsioon ja ümbrised (tavaliselt rubriik 7326);

| b) | elektrilised kontrolli- ja liikluskorraldusseadmed raudteede ja muude ühendusteede jaoks (rubriik 8530). |
| --- | --- |

b)

elektrilised kontrolli- ja liikluskorraldusseadmed raudteede ja muude ühendusteede jaoks (rubriik 8530).

8536 50 11

Surunuppudega

Sellesse alamrubriiki ei kuulu puutelülitid (alamrubriik 8536 50 19).

8536 69 10 kuni 8536 69 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad elektromehaanilised pistikud ja pistikupesad, mis võimaldavad mitmesuguseid ühendusi, näiteks seadmete, kaablite ja klemmiplaatide vahel ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

Ühendusseadmetel võib olla pistik või pistikupesa kummalgi poolel või pistik või pistikupesa ühel poolel ja muu kontaktelement teisel poolel (näiteks press-, klamber-, joodis- või kruviklemm).

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad samuti pistikut ja pistikupesa sisaldavad pistikühendused. Pistikühenduse kontaktipooltel on kummalgi üks pistikupesa ja üks muu ühendusseade.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ühendus- või kontaktelemendid, kus elektriühendus saadakse muude vahenditega (nt press-, kruvi-, joodis- või klamberterminalid). Need kuuluvad alamrubriiki 8536 90.

8536 69 10

Koaksiaalkaablitele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pistikud ja pistikupesad, mida kasutatakse üksnes koaksiaalühenduste puhul, kusjuures koaksiaalkaablid võivad olla mittelahtivõetavalt ühendatud kontaktelemendi teise otsa külge (vt näited joonistel 1–4).

Image

8536 69 30

Trükilülitustele

Käesolev alamrubriik hõlmab kõiki pistikklemme, millega saab trükilülitusi vahetult ühendada kas ühel või mõlemal küljel (otseühendusklemmid; vt näited joonistel 5–9).

1. Pistikklemmid trükilülituste vahetuks vertikaalpaigalduseks:

Image

2. Ühe- ja kahepoolsed pistikühendusklemmid trükilülituste horisontaalpaigalduseks:

Image

Sellesse alamrubriiki ei kuulu pistikühenduse pistik- ja pesakomponendid (nt tikk- või pesaklemmliistud), mis on lahtivõetamatult kinnitatud trükkplaadi külge ja mille abil saab trükkplaati ühendada ühendusseadme külge või peale (alamrubriik 8536 69 90).

8536 69 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik muud pistikklemmid ja -ühendused nagu allpool joonistel näha:

Image

8536 70 00

Optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused

Vaata käesoleva grupi märkust 6.

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8536, IV osa.

8536 90 01

Elektriahelate osaliselt kokkupandud elemendid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad paigaldusvalmis elektriülekandeelemendid. Taolised elemendid võimaldavad lampide ja elektriliste masinate ja seadmete toite paindlikumat korraldust ruumis. Elektritoide toimub klemmide või liugkontaktide abil.

Tüüpilised rakendusviisid on esitatud alljärgnevatel skeemidel:

Image

Image

8536 90 10

Ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik klemmid, mis on paigaldatud juhtmete või kaablite otstesse elektriühenduse loomiseks muul viisil kui pistikühenduse teel (nt press-, kruvi-, joodis või klamberklemmid).

8537

Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 kommutatsiooniseadmed

Sellesse rubriiki kuuluvad aluse peal (nt paneel, kapp) olevad rubriiki 8536 kuuluvate seadmetega samalaadsed kombinatsioonid (nt valguslülitid).

8537 10 91

Mäluseadmete programmeeritavad juhtseadmed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad juhtimiskapid, milles on programmeeritav mälu seadmete elektriliseks juhtimiseks. Need kapid on varustatud mitte ainult rubriigi 8535 või 8536 seadmetega (nt releed), vaid ka näiteks lülitusseadmetena toimivate rubriigi 8541 transistorite või sümistoridega ja mis peale nende lülituselementide sisaldavad ka mikroprotsessoreid (nt juhtimisarvutusteks ning sisendite ja väljundite juhtimiseks), liideseid ning toiteallikat (toiteplokki).

8537 10 99

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | videomagnetofonide kaabelkaugjuhtimispuldid. Need on elektrilised lülitustahvlid (surunuppudega lülitite ja muude plaadile paigaldatud elektriliste komponentidega), mida kasutatakse ühenduskaabli kaudu videosalvestusseadme kõikide funktsioonide käivitamiseks; |
| --- | --- |

1.

videomagnetofonide kaabelkaugjuhtimispuldid. Need on elektrilised lülitustahvlid (surunuppudega lülitite ja muude plaadile paigaldatud elektriliste komponentidega), mida kasutatakse ühenduskaabli kaudu videosalvestusseadme kõikide funktsioonide käivitamiseks;

| 2. | müügiautomaatide elektrilised juhtimisseadmed. Need koosnevad lülitustahvlist, mis sisaldab peale releede ja elektrilülitite ka sümistore ja integraallülitusi. |
| --- | --- |

2.

müügiautomaatide elektrilised juhtimisseadmed. Need koosnevad lülitustahvlist, mis sisaldab peale releede ja elektrilülitite ka sümistore ja integraallülitusi.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | elektrilised juhtimisseadmed, mida tuntakse juhtkangi nime all 84. rühma märkus 5 punkt C mõistes (rubriik 8471); |
| --- | --- |

a)

elektrilised juhtimisseadmed, mida tuntakse juhtkangi nime all 84. rühma märkus 5 punkt C mõistes (rubriik 8471);

| b) | juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks (rubriik 8543). |
| --- | --- |

b)

juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks (rubriik 8543).

8538

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8535, 8536 või 8537 seadmetes

8538 90 11

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8538 90 91

Elektronlülitused

Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.

8539

Elektrihõõglambid ja gaaslahenduslambid (sh hermeetilised suundvalguslambid, ultraviolettlambid ja infrapunased lambid); kaarlambid

V.a teatavad kaarlambid (vt alamrubriikide 8539 41 00–8539 49 30 selgitavad märkused), mis on spetsiaalselt varustatud või paigaldatud, kuuluvad sellesse rubriiki üksnes lambid ja torud ning nende osad, mis on klassifitseeritavad XVI jaotise märkus 2 b järgi.

Taoliste lampidega varustatud seadmed (mis sisaldavad näiteks lihtsat reflektorit toel või alusel) klassifitseeritakse neile asjakohasesse rubriiki valgustusseadmetena (rubriik 9405), kütteseadmetena (nt rubriik 7321) või meditsiinilise aparatuurina (rubriik 9018) jne.

8539 21 30 kuni 8539 29 98

Muud hõõglambid, v.a ultraviolettlambid ja infrapunalambid

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | süsinikniidiga takistuslambid ja vesinikuga täidetud, raudniidiga reguleeritava takistusega lambid (rubriik 8533); |
| --- | --- |

a)

süsinikniidiga takistuslambid ja vesinikuga täidetud, raudniidiga reguleeritava takistusega lambid (rubriik 8533);

| b) | elektrilampide teatava pikkusega rippvanikud, mis koosnevad kindlast hulgast dekoratiivlampidest ja mida kasutatakse peamiselt jõulupuude kaunistustena (rubriik 9405). |
| --- | --- |

b)

elektrilampide teatava pikkusega rippvanikud, mis koosnevad kindlast hulgast dekoratiivlampidest ja mida kasutatakse peamiselt jõulupuude kaunistustena (rubriik 9405).

8539 31 10 kuni 8539 39 00

Gaaslahenduslambid (v.a ultraviolettlambid)

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | ksenoontorud: |
| --- | --- |

1.

ksenoontorud:

| 2. | spektraallambid; |
| --- | --- |

2.

spektraallambid;

| 3. | huumlahenduslambid; |
| --- | --- |

3.

huumlahenduslambid;

| 4. | tärknäidikuga torud. |
| --- | --- |

4.

tärknäidikuga torud.

8539 41 00 kuni 8539 49 30

Ultraviolettlambid ja infrapunased lambid; kaarlambid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | ultravioletttorud ja -lambid. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas D osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise:






  a) | aktino-keemiline kopeerimine; |
| --- | --- | --- |

1.

ultravioletttorud ja -lambid. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas D osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise:

a)

aktino-keemiline kopeerimine;

| b) | vitaminiseerimine; |
| --- | --- |

b)

vitaminiseerimine;

| c) | steriliseerimine; |
| --- | --- |

c)

steriliseerimine;

| d) | foto-keemia; |
| --- | --- |

d)

foto-keemia;

| e) | osooni tootmine. |
| --- | --- |

e)

osooni tootmine.

| 2. | infrapunalambid ja -torud. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osa D teises lõigus osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise:






  a) | ruumide kütmine; |
| --- | --- | --- |

2.

infrapunalambid ja -torud. Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osa D teises lõigus osundatud kasutusviiside võib nimetada järgmisi kasutusviise:

a)

ruumide kütmine;

| b) | seadmed infrapunakiirgurite jaoks (nt vargahäireseadmed); |
| --- | --- |

b)

seadmed infrapunakiirgurite jaoks (nt vargahäireseadmed);

| c) | teadusuuringud (nt spektraalanalüüs). |
| --- | --- |

c)

teadusuuringud (nt spektraalanalüüs).

| 3. | kaarlambid, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas E.
  Süsinikelektroodkaarlampe paigaldatakse näiteks rubriigi 9007 kinoprojektoriseadmetesse või kasutatakse dokumentide kopeerimisseadmetes. |
| --- | --- |

3.

kaarlambid, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste rubriigi 8539 osas E.

Süsinikelektroodkaarlampe paigaldatakse näiteks rubriigi 9007 kinoprojektoriseadmetesse või kasutatakse dokumentide kopeerimisseadmetes.

Alamrubriiki 8539 41 00 kuuluvad eristatiiviga varustatud elektrikaarlambid, samuti pööratavad valgustusseadmed, kus üks või mitu kaarlampi on paigaldatud liikuvale alusele ja mis on mõeldud kasutamiseks eelkõige foto- või kinostuudiotes.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | luminestsentsdioodid (rubriik 8541); |
| --- | --- |

a)

luminestsentsdioodid (rubriik 8541);

| b) | elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena ja mis põhinevad kahe juhitava materjali kihi vahele pandud elektroluminestsentsainel (nt tsinksulfiidil) (rubriik 8543). |
| --- | --- |

b)

elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena ja mis põhinevad kahe juhitava materjali kihi vahele pandud elektroluminestsentsainel (nt tsinksulfiidil) (rubriik 8543).

8539 90 10 ja 8539 90 90

Osad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | hõõg- ja elektrilahenduslampide soklid; |
| --- | --- |

1.

hõõg- ja elektrilahenduslampide soklid;

| 2. | volframniidi spiraalid, mis on pikkusesse lõigatud ja paigaldamisvalmis; |
| --- | --- |

2.

volframniidi spiraalid, mis on pikkusesse lõigatud ja paigaldamisvalmis;

| 3. | elektrilahenduslampide ja -torude metallelektroodid; |
| --- | --- |

3.

elektrilahenduslampide ja -torude metallelektroodid;

| 4. | klaasosad (v.a alamrubriigi 8547 90 00 isoleerosad), mis on mõeldud lampide ja torude sisse paigaldamiseks; |
| --- | --- |

4.

klaasosad (v.a alamrubriigi 8547 90 00 isoleerosad), mis on mõeldud lampide ja torude sisse paigaldamiseks;

| 5. | hõõgniitide hoidikud. |
| --- | --- |

5.

hõõgniitide hoidikud.

8540

Termokatoodiga, külmkatoodiga või fotokatoodiga elektronlambid ja elektronkiiretorud (näiteks vaakumlambid, aur- või gaastäitega lambid ja torud, elavhõbealaldid, elektronkiiretorud, telekaamerate kineskoobid)

8540 11 11 kuni 8540 11 99

Värvipildiga

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 kirjeldatud elektronkiiretorud, mis vastavad alljärgnevatele tingimustele:

| 1. | pilumask; |
| --- | --- |

1.

pilumask;

| 2. | vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel ei ole alla 0,4 mm.
  Ekraani diagonaali kohta vaata alamrubriikide 8528 72 31 – 8528 72 75 selgitavad märkused. |
| --- | --- |

2.

vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel ei ole alla 0,4 mm.

Ekraani diagonaali kohta vaata alamrubriikide 8528 72 31 – 8528 72 75 selgitavad märkused.

8540 60 00

Muud elektronkiiretorud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 d kirjeldatud elektronkiiretorud, v.a alamrubriikidesse 8540 11 ja 8540 12 klassifitseeritavad.

8540 71 00 kuni 8540 79 00

Ülikõrgsageduslikud elektronlambid (kulg- ja vastulainelambid, magnetronid, klüstronid jms), v.a võrega tüüritavad lambid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 4 kirjeldatud torud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu Geiger-Mülleri loendurtorud (alamrubriik 9030 90 85).

8540 81 00 ja 8540 89 00

Muud elektronlambid ning -torud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 1 osundatud alalduslampide ja -torude kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka fanotronid, türatronid, ignitronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile.

8541

Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised; valgustundlikud pooljuhtseadised (sh fotogalvaanilised elemendid, mooduliteks ühendatud või ühendamata, paneelideks monteeritud või monteerimata); valguskiirgusdioodid; kokku monteeritud piesoelektrilised kristallid

8541 40 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad mooduliteks ühendatud või paneelidele paigaldatud fotogalvaanilised elemendid, ka möödaviikdioodidega (kuid ilma tõkkedioodideta). Möödaviikdioodid ei ole elemendid, mis juhivad voolu otse näiteks mootorisse (vt HSi selgitavad märkused, rubriigid 8501 ja 8541).

8541 90 00

Osad

Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8541 nimetatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki:

| 1. | piesoelektriliste kristallide alused ja kestad; |
| --- | --- |

1.

piesoelektriliste kristallide alused ja kestad;

| 2. | paigaldatavate pooljuhtide metallist, steatiidist jne kestad. |
| --- | --- |

2.

paigaldatavate pooljuhtide metallist, steatiidist jne kestad.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | elektripistikühendused elektrivoolu juhtimiseks kontaktide ja elektroodide vahel (rubriik 8536); |
| --- | --- |

a)

elektripistikühendused elektrivoolu juhtimiseks kontaktide ja elektroodide vahel (rubriik 8536);

| b) | grafiitosad (alamrubriik 8545 90 90). |
| --- | --- |

b)

grafiitosad (alamrubriik 8545 90 90).

8542

Elektroonsed integraallülitused ja mikrolülitused

Sellesse rubriiki kuuluvad vahetatavad eelprogrammeeritavad mälumoodulid monoliitsete integraallülituste kujul alamrubriikidesse 8470 10 00 ja 8543 70 10 kuuluvate elektroonsete tõlkeseadmete jaoks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kettad (mõnikord osundatud ka kui vahvlid), mis koosnevad ergastatud keemilistest elementidest, kas poleeritud või poleerimata, kas epitaksiaalse kihiga kaetud või katmata, tingimusel et neid ei ole diskreetsete piirkondade loomiseks selektiivselt ergastatud ega difundeeritud (rubriik 3818 00).

8542 31 10 ja 8542 31 90

Protsessorid ja juhtseadmed, mis on või ei ole ühendatud mälude, muundurite, loogikalülituste, võimendite, taktgeneraatorite, ajastuse või muude lülitustega

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | mikroprotsessorid, mis on integraallülitused, mida võib määratleda kui seadmeid, mis täidavad primaarseid käsu-, sooritus- ja süsteemi juhtimisfunktsioone. Mikroprotsessoritel on järgmised põhiosad:






  — | aritmeetika-loogikaseade (ALU); |
| --- | --- | --- |

1.

mikroprotsessorid, mis on integraallülitused, mida võib määratleda kui seadmeid, mis täidavad primaarseid käsu-, sooritus- ja süsteemi juhtimisfunktsioone. Mikroprotsessoritel on järgmised põhiosad:

—

aritmeetika-loogikaseade (ALU);

| — | käsudekooder ja käsuloendur; |
| --- | --- |

—

käsudekooder ja käsuloendur;

| — | juhtseade; |
| --- | --- |

—

juhtseade;

| — | sisend-väljundseade (I/O-seade) muude seadmetega sidepidamiseks. |
| --- | --- |

—

sisend-väljundseade (I/O-seade) muude seadmetega sidepidamiseks.

Mikroprotsessor saab toimida üksnes siis, kui peale sisemälu kasutatakse ka välismälu või muud seadet.

Neil võib olla üks või mitu mikroprogramm-mälu (RAM või ROM) mikrokäskude laadimiseks või salvestamiseks, suurendades sellega juhtseadme kasutuses olevate primaarsete käskude hulka.

Mikroprogramm-mälu (ROM), mida mikroprotsessor võib sisaldada, on mõeldud põhikäskude salvestamiseks kahendkujul, ning seda ei saa lugeda tegelikuks programmimäluks, kuhu täidetavad käsud salvestatakse.

Need tooted võivad sisaldada käsuvahemälu või mikro-välisfunktsioone.

Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel lahendusel.

Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister (akumulaator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda;

| 2. | mikrokontrollerid ja mikroarvutid, mis on integraallülitused, milles on vähemalt järgmised põhiosad:






  — | mikroprotsessor (MPU); |
| --- | --- | --- |

2.

mikrokontrollerid ja mikroarvutid, mis on integraallülitused, milles on vähemalt järgmised põhiosad:

—

mikroprotsessor (MPU);

| — | programmimälu (nt RAM, ROM, PROM, EPROM, E2ROM, flash E2PROM), mis on ühendatud käsudekoodriga ja sisaldab programmi, mis määratleb käskude järjestuse; |
| --- | --- |

—

programmimälu (nt RAM, ROM, PROM, EPROM, E2ROM, flash E2PROM), mis on ühendatud käsudekoodriga ja sisaldab programmi, mis määratleb käskude järjestuse;

| — | andmemälu (nt RAM või E2PROM), kuhu vastupidiselt mikroprotsessorile ei pääse väljastpoolt kiipi; |
| --- | --- |

—

andmemälu (nt RAM või E2PROM), kuhu vastupidiselt mikroprotsessorile ei pääse väljastpoolt kiipi;

| — | välissiin (andmete, aadresside või käskude jaoks). |
| --- | --- |

—

välissiin (andmete, aadresside või käskude jaoks).

Mikrokontrollerid on programmeeritud või täiendavalt programmeeritavad erifunktsioone täitma ja üksnes teatavaks kasutuseks (nt telerite, videosalvestus- või videotaasesitusseadmete või mikrolaineahjude jaoks).

Mikroarvutid võivad toimida iseseisva seadmena ja üldkasutusega arvutites (nt suurarvutid, miniarvutid ja personaalarvutid). Mikroarvuteid saab vastavalt kasutaja nõudmistele vabalt programmeerida.

Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel lahendusel.

Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister (akumulaator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda;

| 3. | juhtlülitused, mis on integraallülitused, millega juhitakse protsessi või masina (nt automaatse andmetöötlusseadme) tegevust. Juhtlülitused (nt kettamäluseadmete, mälude, elektrimootorite või elektronkiiretorude juhtlülitused) on tavaliselt võimelised tõlgendama signaale ja nende põhjal määrama teatavate funktsioonide (nt sisestamine, töötlemine, salvestamine ja väljastus automaatses andmetöötlussüsteemis) ajastust ja järgnevust. |
| --- | --- |

3.

juhtlülitused, mis on integraallülitused, millega juhitakse protsessi või masina (nt automaatse andmetöötlusseadme) tegevust. Juhtlülitused (nt kettamäluseadmete, mälude, elektrimootorite või elektronkiiretorude juhtlülitused) on tavaliselt võimelised tõlgendama signaale ja nende põhjal määrama teatavate funktsioonide (nt sisestamine, töötlemine, salvestamine ja väljastus automaatses andmetöötlussüsteemis) ajastust ja järgnevust.

8542 31 10

Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8542 32 10

Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8542 32 45

Staatilised muutmälud (S-RAM), sh vahemuutmälud (vahe-RAMid)

Vahemuutmälud (vahe-RAMid) on põhimälust kiirema pöördusajaga staatilised muutmälud. Vahe-RAMe kasutatakse tavaliselt ajutise puhvermäluna, mille otstarve on kompenseerida kesktöötlusseadme ja põhimälu kiiruse vahe.

8542 32 61 kuni 8542 32 75

Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud (E2PROM), sh programmeeritavad elekterkustutusega välkpüsimälud (flash E2PROM)

Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud (E2PROM) on tavaliselt baidikaupa kustutatavad mälud.

Programmeeritavad elekterkustutusega välkpüsimälud (flash E2PROM) on mälud, mida tuntakse ka nimetuse all „välkmälud”(flash-mälud), „flash EPROM” või „flash EEPROM”.

Välkmälud võivad põhineda EPROM- või E2PROM-tehnoloogial ja on elekterkustutusega, kas täielikult (lauskustutus) või sektorikaupa (lehekülje- või plokikustutus) kustutatavad.

Nende mälude programmeerimist, lugemist ja kustutamist saab teha topeltvooluallika või ühe lihtsa vooluallikaga.

EPROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruktuur koosneb rakkudest, millest igaühes on üks transistor.

E2PROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruktuur koosneb rakkudest, millest igaühes on kaks või enam transistori, või ühe transistoriga rakkudest ja veel ühest lisatransistorist iga sektori (lehekülje või ploki) kohta. Viimane tüüp erineb EPROM-tehnoloogial põhinevatest mäludest veel ka selle poolest, et neis on hulk tüüpilisi E2PROM-elemente (nt E2PROM-käsustik).

8542 32 90

Muud mälud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad assotsiatiivmälud (CAM) ja ferroelektrilised mälud.

Assotsiatiivmälud (CAM) on sisuadresseeritava mälu seadmed. Nende seadmete mälupesi identifitseeritakse mitte nende nime ega asukoha, vaid nende sisu või sisuosa (aadresside) järgi.

Ferroelektrilised mälud on säilmälud, mis on saadud ferroeletriliste ja pooljuhtmaterjalide ühendamisel. Ferroelektriline materjal säilitab elektrilise polarisatsiooni välise elektrivälja puudumisel.

Need seadmed on nii elektriliselt programmeeritavad kui ka elektriliselt kustutatavad.

8542 39 10 ja 8542 39 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | rakendusspetsiifilised loogikalülitused, mille on määratlenud üksikkasutaja ja mis on valmistatud üksikkasutaja jaoks. Tootmisprotsess hõlmab rakkude (loogikaventiilide) marsruutimist ja paigaldamist, kasutades rakendusspetsiifilisi difusioonmaske. Rakendusspetsiifilised loogikalülitused on mõeldud rakendusspetsiifiliste funktsioonide täitmiseks. Neid tuntakse ka nimetuse all ASIC (Application Specific Integrated Circuits = rakendusspetsiifilised integraallülitused); |
| --- | --- |

1.

rakendusspetsiifilised loogikalülitused, mille on määratlenud üksikkasutaja ja mis on valmistatud üksikkasutaja jaoks. Tootmisprotsess hõlmab rakkude (loogikaventiilide) marsruutimist ja paigaldamist, kasutades rakendusspetsiifilisi difusioonmaske. Rakendusspetsiifilised loogikalülitused on mõeldud rakendusspetsiifiliste funktsioonide täitmiseks. Neid tuntakse ka nimetuse all ASIC (Application Specific Integrated Circuits = rakendusspetsiifilised integraallülitused);

| 2. | ventiilimaatriksid on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad püsi- ja korrapärase asetusega programmeerimata loogikaelementidest (transistori rakkudest, mis moodustavad AND-, NAND-, OR- või NOR-lülitusi). Ventiilimaatriksid programmeeritakse nende loogikaelementide ühendamise teel kasutaja määratud viisil, kasutades üht või mitut metalliseerimismustrit; |
| --- | --- |

2.

ventiilimaatriksid on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad püsi- ja korrapärase asetusega programmeerimata loogikaelementidest (transistori rakkudest, mis moodustavad AND-, NAND-, OR- või NOR-lülitusi). Ventiilimaatriksid programmeeritakse nende loogikaelementide ühendamise teel kasutaja määratud viisil, kasutades üht või mitut metalliseerimismustrit;

| 3. | standardsed rakud, mis on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad eelnevalt määratletud alamlülituste ja püsivate alamlülituste asetusest. Need alamlülitused võivad sisaldada mis tahes integraalfunktsiooni (nt loogika- või mälufunktsiooni); |
| --- | --- |

3.

standardsed rakud, mis on integraal-loogikalülitused, mis koosnevad eelnevalt määratletud alamlülituste ja püsivate alamlülituste asetusest. Need alamlülitused võivad sisaldada mis tahes integraalfunktsiooni (nt loogika- või mälufunktsiooni);

| 4. | programmeeritavad loogikalülitused, mis on integraallülitused, mis koosnevad püsivatest loogikaelementidest. Nende lülituste lõppfunktsiooni määrab kasutaja ise, põletades elementidevahelised kergsulavad ühendused või programmeerides loogikaelementide vastastikused seosed elektriliselt; |
| --- | --- |

4.

programmeeritavad loogikalülitused, mis on integraallülitused, mis koosnevad püsivatest loogikaelementidest. Nende lülituste lõppfunktsiooni määrab kasutaja ise, põletades elementidevahelised kergsulavad ühendused või programmeerides loogikaelementide vastastikused seosed elektriliselt;

| 5. | standardsed loogikalülitused, mis on integraal-loogikalülitused, milles on alla 150 loogikalülituse (nt AND, NAND, OR, NOR). Need seadmed võivad ühendada mitut funktsiooni või identsete ja sõltumatute funktsioonide rühmi; |
| --- | --- |

5.

standardsed loogikalülitused, mis on integraal-loogikalülitused, milles on alla 150 loogikalülituse (nt AND, NAND, OR, NOR). Need seadmed võivad ühendada mitut funktsiooni või identsete ja sõltumatute funktsioonide rühmi;

| 6. | liideselülitused, mis on integraal-lülitused, mis sooritavad ühendusfunktsioone (nt koodi muundamise, bititaseme jada- ja paralleelmuundamise või sünkroniseerimise kaudu), ühendamaks programme, integraallülitusi, välisseadmeid või erinevate karakteristikutega süsteeme. |
| --- | --- |

6.

liideselülitused, mis on integraal-lülitused, mis sooritavad ühendusfunktsioone (nt koodi muundamise, bititaseme jada- ja paralleelmuundamise või sünkroniseerimise kaudu), ühendamaks programme, integraallülitusi, välisseadmeid või erinevate karakteristikutega süsteeme.

| 7. | mikro-välisseadmed, mis on integraallülitused, mis täidavad teatavaid funktsioone, täiendamaks mikroprotsessoreid, mikrokontrollereid või mikroarvuteid ja parandamaks nende välise side, juhtimise ja liidestuse funktsionaalsust.
  Mikro-välisseadmete tehnilised nõuded väljendavad selgesti nende suhet ja seost mikroprotsessori, mikrokontrolleri või mikroarvutiga.
  Side-, juhtimis- ja liidesefunktsioonid võivad koosneda siinikontrolleritest, mälukontrolleritest (DRAM-kontrolleritest, mäluhaldusseadmetest (MMU), otsemällupöörduskontrolleritest) või välisseadme liidese kontrolleritest (graafikakontrolleritest, kohtvõrgukontrolleritest, universaalsetest asünkroonsetest saatja-vastuvõtjakontrolleritest, MIDI-kontrolleritest, massmälukontrolleritest); |
| --- | --- |

7.

mikro-välisseadmed, mis on integraallülitused, mis täidavad teatavaid funktsioone, täiendamaks mikroprotsessoreid, mikrokontrollereid või mikroarvuteid ja parandamaks nende välise side, juhtimise ja liidestuse funktsionaalsust.

Mikro-välisseadmete tehnilised nõuded väljendavad selgesti nende suhet ja seost mikroprotsessori, mikrokontrolleri või mikroarvutiga.

Side-, juhtimis- ja liidesefunktsioonid võivad koosneda siinikontrolleritest, mälukontrolleritest (DRAM-kontrolleritest, mäluhaldusseadmetest (MMU), otsemällupöörduskontrolleritest) või välisseadme liidese kontrolleritest (graafikakontrolleritest, kohtvõrgukontrolleritest, universaalsetest asünkroonsetest saatja-vastuvõtjakontrolleritest, MIDI-kontrolleritest, massmälukontrolleritest);

| 8. | aruka toitega lülitused, mis on integraal-analooglülitused, milles on ühendatud digitaal- ja analooglülitused (jõutransistorid), juhtimaks loogikaväljundsignaale ja toiteallika väljundsignaale. Need seadmed võimaldavad nt kaitset sisemise hajuvõimsuse vastu, rikete haldamist või diagnostikafunktsioone. |
| --- | --- |

8.

aruka toitega lülitused, mis on integraal-analooglülitused, milles on ühendatud digitaal- ja analooglülitused (jõutransistorid), juhtimaks loogikaväljundsignaale ja toiteallika väljundsignaale. Need seadmed võimaldavad nt kaitset sisemise hajuvõimsuse vastu, rikete haldamist või diagnostikafunktsioone.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu programmeeritavad püsimälud (PROM) (alamrubriik 8542 32 90).

8542 39 10

Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud kaubad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.

8543

Mujal selles grupis nimetamata elektriseadmed, mis täidavad iseseisvaid tööoperatsioone

8543 70 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | elektrostaatilised seadmed (nt flokeerimismasinatele); |
| --- | --- |

1.

elektrostaatilised seadmed (nt flokeerimismasinatele);

| 2. | elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena; |
| --- | --- |

2.

elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, plaatide või paneelidena;

| 3. | termoelektrilised generaatorid, mis koosnevad termopatareist, mis sisaldab erinevat hulka termopaare ja soojusallikat (nt butaangaas), mis toodab alalisvoolu ja põhineb Seebecki efektil; |
| --- | --- |

3.

termoelektrilised generaatorid, mis koosnevad termopatareist, mis sisaldab erinevat hulka termopaare ja soojusallikat (nt butaangaas), mis toodab alalisvoolu ja põhineb Seebecki efektil;

| 4. | staatilise elektri eemaldusseadmed; |
| --- | --- |

4.

staatilise elektri eemaldusseadmed;

| 5. | demagneetimisseadmed; |
| --- | --- |

5.

demagneetimisseadmed;

| 6. | lööklainegeneraatorid; |
| --- | --- |

6.

lööklainegeneraatorid;

| 7. | digitaalsed lennuandmete registraatorid („mustad kastid”) tule- ja löögikindlate elektroonsete seadmete kujul pidevaks spetsiifiliste lennuandmete salvestamiseks lennu ajal; |
| --- | --- |

7.

digitaalsed lennuandmete registraatorid („mustad kastid”) tule- ja löögikindlate elektroonsete seadmete kujul pidevaks spetsiifiliste lennuandmete salvestamiseks lennu ajal;

| 8. | juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks; |
| --- | --- |

8.

juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestusseadmete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks;

| 9. | elektroonsed heliefektiseadmed, mida kasutatakse elektrikitarride lisaseadmetena mitmesuguste heliefektide tekitamiseks (nt heli dubleerimine, heli moonutamine, kajaefekt). Need seadmed ei ole kitarriga ühes korpuses, vaid on juhtmetega ühendatud kitarri ja võimendi vahele; |
| --- | --- |

9.

elektroonsed heliefektiseadmed, mida kasutatakse elektrikitarride lisaseadmetena mitmesuguste heliefektide tekitamiseks (nt heli dubleerimine, heli moonutamine, kajaefekt). Need seadmed ei ole kitarriga ühes korpuses, vaid on juhtmetega ühendatud kitarri ja võimendi vahele;

| 10. | elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele. Nendel seadmetel on ühes korpuses kaamera, mis skannib originaalteksti (nt ajalehe või raamatu) ja monitor, mis reprodutseerib selle suurendatuna. |
| --- | --- |

10.

elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele. Nendel seadmetel on ühes korpuses kaamera, mis skannib originaalteksti (nt ajalehe või raamatu) ja monitor, mis reprodutseerib selle suurendatuna.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka väikesed elektroonsed seadmed, mis ei ole alusplaadile paigutatud (sh nn tõlkeseadmed) ja mida saab kasutada sõnade ja lausete moodustamiseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde tõlgitakse, olenevalt nendes seadmetes kasutatavatest mälumoodulitest. Neil on tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar. Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski arvutusfunktsioonidega samalaadsed seadmed (rubriik 8470).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | elektrostaatilised filtrid ja elektromagnetilised veepuhastusseadmed (rubriik 8421); |
| --- | --- |

a)

elektrostaatilised filtrid ja elektromagnetilised veepuhastusseadmed (rubriik 8421);

| b) | ultraviolettkiirgusseadmed piima töötlemiseks (rubriik 8434); |
| --- | --- |

b)

ultraviolettkiirgusseadmed piima töötlemiseks (rubriik 8434);

| c) | seadmed mitmesuguste toodete (eelkõige metallosade) ultraheliga puhastamiseks ja ultraheligeneraatorid (rubriik 8479); |
| --- | --- |

c)

seadmed mitmesuguste toodete (eelkõige metallosade) ultraheliga puhastamiseks ja ultraheligeneraatorid (rubriik 8479);

| d) | ultrahelikeevitusseadmed (rubriik 8515); |
| --- | --- |

d)

ultrahelikeevitusseadmed (rubriik 8515);

| e) | ultraviolettkiirgusseadmed meditsiiniliseks otstarbeks, ka siis kui nende kasutamiseks ei vajata arsti (rubriik 9018); |
| --- | --- |

e)

ultraviolettkiirgusseadmed meditsiiniliseks otstarbeks, ka siis kui nende kasutamiseks ei vajata arsti (rubriik 9018);

| f) | elektrilised regulaatorid rubriiki 9032 kuuluvate elektriliste ja mitte-elektriliste muutujate reguleerimiseks. |
| --- | --- |

f)

elektrilised regulaatorid rubriiki 9032 kuuluvate elektriliste ja mitte-elektriliste muutujate reguleerimiseks.

8544

Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), kaablid (sh koaksiaalkaablid) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid (komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma nendeta)

Sellesse rubriiki ei kuulu tollile eraldi esitatavad kaablite pistikud ja liitmikud. Elektrijuhtmete pistikud ja liitmikud tuleb klassifitseerida rubriiki 8535 või 8536.

Kiudoptiliste kaablite pistikud klassifitseeritakse alamrubriiki 8536 70 00.

8544 70 00

Kiudoptilised kaablid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka näiteks kaugsides kasutamiseks mõeldud kiudoptilised kaablid, milles iga optiline kiud on kahekordses akrülaatpolümeerist kaitsekihis. Kate koosneb sisemisest pehmest akrülaatmantlist ja välimisest kõvast akrülaatmantlist, mida ümbritseb värviline kiht.

Üksikute optiliste kiudude kate pakub kaitset ja stabiliseerib konstruktsiooni, näiteks kaitstes üksikkiudu murdumise eest.

Image

| 1. | Optilise kiu südamik (klaaskiu südamik) |
| --- | --- |

1.

Optilise kiu südamik (klaaskiu südamik)

| 2. | Optilise kiu vooder (klaas) |
| --- | --- |

2.

Optilise kiu vooder (klaas)

| 3. | Sisemine pehme akrülaatmantel |
| --- | --- |

3.

Sisemine pehme akrülaatmantel

| 4. | Tunnusvärvus (ColourLock) |
| --- | --- |

4.

Tunnusvärvus (ColourLock)

| 5. | Välimine kõva akrülaatmantel |
| --- | --- |

5.

Välimine kõva akrülaatmantel

8545

Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta

8545 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | söed liigpingepiirikutele; |
| --- | --- |

1.

söed liigpingepiirikutele;

| 2. | elektriliste juhtimisseadmete ja reostaatide kontaktid. |
| --- | --- |

2.

elektriliste juhtimisseadmete ja reostaatide kontaktid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu nt süsinikku sisaldavad elektroodimassid (rubriik 3824).

8547

Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriigi 8546 isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmetele ning nende ühendusdetailid

8547 20 00

Plastist isolatsioonivahendid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad isoleerosad, mis on saadud vaigus küllastatud klaaskiudude kokkupressimisel või eelnevalt tehisvaiguga immutatud paberi või kootud materjalide kihtide ülestikku asetamisel või kokkupressimisel, kui kõnesolevad tooted on kõvad ja jäigad (vt HS selgitavad märkused, grupp 39 „Plastide kombinatsioonid teiste materjalidega peale tekstiili”, punkt d).

8547 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberist, papist või kartongist, asbesttsemendist ja vilgukivist valmistatud isolatsioonivahendid ning HS selgitavate märkuste rubriigi 8547 punktis B nimetatud torud juhtmetele ja nende ühendusdetailid.

8548

Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele

8548 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | magnetsüdamikuta elektrimähised, mis on sobivad võrdselt kasutamiseks eri rubriikidesse kuuluvates masinates või seadmetes, näiteks, rubriigi 8504 trafodes ja rubriigi 8505 elektromagnetites (XVI jaotise märkus 2 c kohaldamine); |
| --- | --- |

1.

magnetsüdamikuta elektrimähised, mis on sobivad võrdselt kasutamiseks eri rubriikidesse kuuluvates masinates või seadmetes, näiteks, rubriigi 8504 trafodes ja rubriigi 8505 elektromagnetites (XVI jaotise märkus 2 c kohaldamine);

| 2. | viitliinid, mida kasutatakse nt arvutis või teleris. |
| --- | --- |

2.

viitliinid, mida kasutatakse nt arvutis või teleris.

| 3. | elektroonsed filtrid, mida kasutatakse elektromagnetiliste, elektromehaaniliste või elektroakustiliste võngete selektiivseks edastamiseks. |
| --- | --- |

3.

elektroonsed filtrid, mida kasutatakse elektromagnetiliste, elektromehaaniliste või elektroakustiliste võngete selektiivseks edastamiseks.

| 4. | Ferriidist või muust keraamikast elemendid (nt ultrakõrgsagedus-saateaparaatide tsirkulaatorites või kõrgsagedusfiltrina elektrijuhtmetes kasutatavad), mis on elektrilised osad ja sobivad ühtviisi kasutamiseks käesoleva grupi eri rubriikidesse kuuluvates masinates või seadmetes. |
| --- | --- |

4.

Ferriidist või muust keraamikast elemendid (nt ultrakõrgsagedus-saateaparaatide tsirkulaatorites või kõrgsagedusfiltrina elektrijuhtmetes kasutatavad), mis on elektrilised osad ja sobivad ühtviisi kasutamiseks käesoleva grupi eri rubriikidesse kuuluvates masinates või seadmetes.

XVII JAOTIS

SÕIDUKID, ÕHUSÕIDUKID, VEESÕIDUKID JA MUUD TRANSPORDIVAHENDID

| Lisamärkus 2 | Kohaldada XVI jaotise selgitavate märkuste lisamärkust 3 vastavate muudatustega. |
| --- | --- |

Lisamärkus 2

Kohaldada XVI jaotise selgitavate märkuste lisamärkust 3 vastavate muudatustega.

GRUPP 86

RAUDTEE- VÕI TRAMMIVEDURID, -VEEREM NING NENDE OSAD; RAUDTEE- VÕI TRAMMITEESEADMED JA -TARVIKUD NING NENDE OSAD; MITMESUGUSED MEHAANILISED (SH ELEKTROMEHAANILISED) LIIKLUSKORRADLDUSSEADMED

| 8602 | Muud raudteevedurid; veduritendrid |
| --- | --- |
| 8602 10 00 | Diiselelektrivedurid

  Enamus rööbasliikluses kasutatavaid diiselmootoreid on diiselelektrimootorid. |
| 8603 | Iseliikuvad raudtee- ning trammivagunid, dresiinid ja mootorplatvormid, v.a rubriigi 8604 vagunid |
| 8603 10 00 | Toitega väliselt elektriallikalt

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8603, kolmas lõik, punkt A. |
| 8606 | Raudtee ja trammi järelveetavad kaubavagunid ja platvormvagunid |
| 8606 91 10 | Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks mõeldud (Euratom)

  Sellesse alamrubriiki klassifitseeritavatel raudtee- ja trammikaubavagunitel ja veokitel (trakkidel) peab kindla osana olema kiirgusvarje, mis tagab piisava kaitse kiirguse eest. |
| 8606 91 80 | Muud

  Sellesse rubriiki kuuluvad isotermilised vagunid ja külmutusvagunid, v.a alamrubriigis 8606 10 nimetatud
  Isotermilised vagunid on transpordivahendid, milles on peale külmutusseadme mingi muu jahutusallikas (jäävesi, kuivjää, eutektilised plaadid, vedelgaas jne).
  Külmutusvagunid on soojusisolatsiooniga transpordivahendid, mis on varustatud (kompressioon-, absorptsioon- või muul põhimõttel töötava) külmutusseadmega |
| 8607 | Raudtee- ja trammivedurite ning veeremi osad |
| 8607 11 00 kuni 8607 19 99 | Pöördvankrid, bissel-tüüpi pöördvankrid, teljed, rattad, nende osad

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:






  1. | vedurite pöördvankrid ja bissel-tüüpi (tiisliga) pöördvankrid; |

8602

Muud raudteevedurid; veduritendrid

8602 10 00

Diiselelektrivedurid

Enamus rööbasliikluses kasutatavaid diiselmootoreid on diiselelektrimootorid.

8603

Iseliikuvad raudtee- ning trammivagunid, dresiinid ja mootorplatvormid, v.a rubriigi 8604 vagunid

8603 10 00

Toitega väliselt elektriallikalt

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8603, kolmas lõik, punkt A.

8606

Raudtee ja trammi järelveetavad kaubavagunid ja platvormvagunid

8606 91 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks mõeldud (Euratom)

Sellesse alamrubriiki klassifitseeritavatel raudtee- ja trammikaubavagunitel ja veokitel (trakkidel) peab kindla osana olema kiirgusvarje, mis tagab piisava kaitse kiirguse eest.

8606 91 80

Muud

Sellesse rubriiki kuuluvad isotermilised vagunid ja külmutusvagunid, v.a alamrubriigis 8606 10 nimetatud

Isotermilised vagunid on transpordivahendid, milles on peale külmutusseadme mingi muu jahutusallikas (jäävesi, kuivjää, eutektilised plaadid, vedelgaas jne).

Külmutusvagunid on soojusisolatsiooniga transpordivahendid, mis on varustatud (kompressioon-, absorptsioon- või muul põhimõttel töötava) külmutusseadmega

8607

Raudtee- ja trammivedurite ning veeremi osad

8607 11 00 kuni 8607 19 99

Pöördvankrid, bissel-tüüpi pöördvankrid, teljed, rattad, nende osad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

1.

vedurite pöördvankrid ja bissel-tüüpi (tiisliga) pöördvankrid;

| 2. | bissel-tüüpi (tiisliga) pöördvankrid, mis on alusvankri ja bisseli (tiisli) ühendus ja mida kasutatakse ka vedurites; |
| --- | --- |

2.

bissel-tüüpi (tiisliga) pöördvankrid, mis on alusvankri ja bisseli (tiisli) ühendus ja mida kasutatakse ka vedurites;

| 3. | autodresiinide, reisivagunite, kaubavagunite, veokite (trakkide) ja vedurite mootorpöördvankrid (sisseehitatud elektrimootoriga pöördvankrid); |
| --- | --- |

3.

autodresiinide, reisivagunite, kaubavagunite, veokite (trakkide) ja vedurite mootorpöördvankrid (sisseehitatud elektrimootoriga pöördvankrid);

| 4. | reisi- ja kaubavagunite pöördvankrid. |
| --- | --- |

4.

reisi- ja kaubavagunite pöördvankrid.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka pöördvankrite ja tiisliga pöördvankrite osad, nt pöördvankrite vedelikamortisaatorid.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski vedrud (rubriik 7320).

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate märkuste rubriigi 8607 teise lõigu punktides 2 ja 3 osundatud teljed, ka kokkupandud, ning rattad ja nende osad.

Täiskummirehve ja mantleid (väliskumme) ei klassifitseerita nendesse alamrubriikidesse rataste osadena (rubriik 4011 või 4012 vastavalt).

8607 21 10 kuni 8607 29 90

Pidurid ja nende osad

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu nn rööpapidurid (rubriik 8608 00).

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ka teatavad piduri osad, nt kraanid, klapid ja ventiilid nagu vedurijuhi suruõhkpiduri peaventiil (alamrubriik 8481 20 90).

8607 91 10 kuni 8607 99 90

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8607 teise lõigu punktides 4 ja 8–11 osundatud osade kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka vedurite haakeseadmed ja ühendustiislid.

GRUPP 87

SÕIDUKID, V. A RAUDTEE- JA TRAMMITEEVEEREM, NING NENDE OSAD JA TARVIKUD

Üldist

| 1. | Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „uued sõidukid” sõidukeid, mida ei ole kunagi registrisse kantud. |
| --- | --- |

1.

Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „uued sõidukid” sõidukeid, mida ei ole kunagi registrisse kantud.

| 2. | Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „kasutatud sõidukid” sõidukeid, mis on vähemalt üks kord registrisse kantud. |
| --- | --- |

2.

Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „kasutatud sõidukid” sõidukeid, mis on vähemalt üks kord registrisse kantud.

| 8701 | Traktorid (v.a rubriigi 8709 traktorid) |
| --- | --- |
| 8701 10 00 | Üheteljelised aiatraktorid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8701 kuuendas ja seitsmendas lõigus kirjeldatud sõidukid, sh roomikutega üheteljelised aiatraktorid. Selliseid traktoreid kasutatakse peamiselt aianduses.
  Üheteljelistes aiatraktorites kasutatavad vahetatavad töövahendid (äkked, adrad jne) klassifitseeritakse siiski eraldi, isegi kui need on üheteljelisele aiatraktorile paigaldatud.
  Kui vahendid ja tööriistad on mootoriga šassiile püsivalt kinnitatud ja moodustavad viimasega ühe mehaanilise seadme, siis see seade klassifitseeritakse samasse rubriiki kuhu masina töötav osa. See kehtib mootoratrade ja mootorkultivaatorite kohta (rubriik 8432). |
| 8701 30 10 | Lumerajatraktorid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad eriti laiade roomikutega traktoritüüpi sõidukid suusanõlvadel jne lume tasandamiseks ja tihendamiseks.
  Vahetatavad masinad ja tööriistad (tõukurplaadid, pöörlevad lumesahad jne), isegi kui need esitatakse tollile koos sõidukiga, klassifitseeritakse asjaomastesse rubriikidesse (rubriik 8430, 8479 jne), ka siis, kui need on paigaldatud sõidukile. |
| 8701 90 11 kuni 8701 90 90 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad maastikusõidukid, mis on ette nähtud kasutamiseks traktorina ja millel on järgmised tunnused:






  — | üks iste juhi jaoks; |

8701

Traktorid (v.a rubriigi 8709 traktorid)

8701 10 00

Üheteljelised aiatraktorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 8701 kuuendas ja seitsmendas lõigus kirjeldatud sõidukid, sh roomikutega üheteljelised aiatraktorid. Selliseid traktoreid kasutatakse peamiselt aianduses.

Üheteljelistes aiatraktorites kasutatavad vahetatavad töövahendid (äkked, adrad jne) klassifitseeritakse siiski eraldi, isegi kui need on üheteljelisele aiatraktorile paigaldatud.

Kui vahendid ja tööriistad on mootoriga šassiile püsivalt kinnitatud ja moodustavad viimasega ühe mehaanilise seadme, siis see seade klassifitseeritakse samasse rubriiki kuhu masina töötav osa. See kehtib mootoratrade ja mootorkultivaatorite kohta (rubriik 8432).

8701 30 10

Lumerajatraktorid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eriti laiade roomikutega traktoritüüpi sõidukid suusanõlvadel jne lume tasandamiseks ja tihendamiseks.

Vahetatavad masinad ja tööriistad (tõukurplaadid, pöörlevad lumesahad jne), isegi kui need esitatakse tollile koos sõidukiga, klassifitseeritakse asjaomastesse rubriikidesse (rubriik 8430, 8479 jne), ka siis, kui need on paigaldatud sõidukile.

8701 90 11 kuni 8701 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad maastikusõidukid, mis on ette nähtud kasutamiseks traktorina ja millel on järgmised tunnused:

—

üks iste juhi jaoks;

| — | standardne pukseerkonks; |
| --- | --- |

—

standardne pukseerkonks;

| — | sõidukit juhitakse kahe käepidemega juhtraua abil, mille külge on paigaldatud juhtimisseadmed; |
| --- | --- |

—

sõidukit juhitakse kahe käepidemega juhtraua abil, mille külge on paigaldatud juhtimisseadmed;

| — | juhtimine toimub kahe esiratta pööramisega ja põhineb Ackermani põhimõttel toimival autojuhtimissüsteemil; |
| --- | --- |

—

juhtimine toimub kahe esiratta pööramisega ja põhineb Ackermani põhimõttel toimival autojuhtimissüsteemil;

| — | esi- ja tagarataste pidurdussüsteemid; |
| --- | --- |

—

esi- ja tagarataste pidurdussüsteemid;

| — | automaatsidur ja tagasikäik; |
| --- | --- |

—

automaatsidur ja tagasikäik;

| — | mootor on spetsiaalselt konstrueeritud kasutamiseks raskel maastikul ja sellel on ka madalatel pööretel piisavalt veojõudu, et pukseerida külge kinnitatud seadmeid või varustust; |
| --- | --- |

—

mootor on spetsiaalselt konstrueeritud kasutamiseks raskel maastikul ja sellel on ka madalatel pööretel piisavalt veojõudu, et pukseerida külge kinnitatud seadmeid või varustust;

| — | jõuülekanne esi- ja tagaratastele toimub kardaan-, mitte kettülekandega; |
| --- | --- |

—

jõuülekanne esi- ja tagaratastele toimub kardaan-, mitte kettülekandega;

| — | kõigil sõidukitel on raskel maastikul sõitmiseks sobivad sügava mustriga rehvid; |
| --- | --- |

—

kõigil sõidukitel on raskel maastikul sõitmiseks sobivad sügava mustriga rehvid;

| — | vedamisvõimsus piduriteta järelkäruga vähemalt sõiduki enda kahekordse raskuse vedamiseks. |
| --- | --- |

—

vedamisvõimsus piduriteta järelkäruga vähemalt sõiduki enda kahekordse raskuse vedamiseks.

Kui sõidukitel on kõik eespool nimetatud tunnused ja need vastavad alamrubriikide 8701 90 11 – 8701 90 50 selgitavatele märkustele tuleb kõnealused sõidukid klassifitseerida põllumajandus- ja metsatraktoriteks. Muul juhul kuuluvad need alamrubriiki 8701 90 90.

Kui nn maastikusõidukid ei täida kõiki eelpool nimetatud tingimusi, klassifitseeritakse need rubriiki 8703.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ka ATVd („quads”) (rubriik 8703 või alamrubriik 9503 00 10 (vt seda alamrubriiki käsitavaid selgitavaid märkusi)).

8701 90 11 kuni 8701 90 50

Põllumajandustraktorid (v.a üheteljelised aiatraktorid) ja metsatraktorid, ratastega

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad põllumajandus- või metsatraktorid, millel on vähemalt kolm ratast ja mis on konstruktsiooni ja seadmete poolest ilmselgelt mõeldud kasutamiseks põllumajanduses, aianduses või metsanduses. Seda tüüpi sõidukite maksimaalne piirkiirus on väike (maanteel sõites tavaliselt mitte üle 25 km tunnis).

Põllumajandustraktorid on tavaliselt varustatud hüdraulilise seadmega, mis tõstab või laseb alla vahetatavaid rippseadmeid (äkked, adrad jne) tappvõlliga, mis kasutab mootori võimsust muude masinate ja töövahendite töölepanemiseks, ning haakeseadmega haagiste jaoks. Need võivad olla varustatud ka hüdraulilise seadmega, mis on mõeldud tõste- ja teisaldusseadmete (heina- ja sõnnikulaadurid jne) liikumapanemiseks, kui viimaseid peetakse lisaseadmeteks.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka eriehitusega põllumajandustraktorid, nt tõstetud šassiiga traktorid viinamarjaistandustes ja taimlates, ning muldamistraktorid ja tööriistu vedavad traktorid.

Isegi kui vahetatav rippseade on tollile esitamise ajal paigaldatud traktorile, klassifitseeritakse see siiski talle asjakohasesse rubriiki (rubriik 8432, 8433 jne).

Metsaveotraktorite eritunnuseks on püsivalt kinnitatud vintsi olemasolu, mis võimaldab palke kokku vedada.

Selle rühma märkuse 2 järgi võib nende alamrubriikide traktoritel olla teatavat lisavarustust, mis võimaldab neid oma põhifunktsiooni kõrval kasutada ka põllumajandus- või metsamasinate ja -seadmete, tööriistade, väetiste, seemnete jne veoks.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu muruniidukid (mille kohta kasutatakse nimetust liikurmuruniidukid või aiatraktorid), mis on varustatud püsiva lõikeseadme ja ainult ühe käitusvõlliga lõikeseadme liikumapanemiseks (vt rubriigi 8433 selgitavad märkused).

8701 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | veotraktorid; |
| --- | --- |

1.

veotraktorid;

| 2. | üheteljelised traktorid poolhaagismootorsõidukite jaoks. |
| --- | --- |

2.

üheteljelised traktorid poolhaagismootorsõidukite jaoks.

8703

Sõiduautod ja muud mootorsõidukid peamiselt reisijateveoks (v.a rubriigis 8702
  nimetatud), k.a universaalid ja võidusõiduautod

Käesolevasse rubriiki kuuluvad mitmeotstarbelised sõidukid, nt sõidukid, mis on mõeldud nii reisijate- kui ka kaubaveoks.

| 1. | Pikap-tüüpi:
  Seda tüüpi sõidukil on harilikult rohkem kui üks istmerida ja sõiduk koosneb kahest eraldi ruumist: reisijateveoks mõeldud kinnisest kabiinist ja kaubaveoks mõeldud lahtisest või kaetud ruumist.
  Selline sõiduk tuleb siiski klassifitseerida rubriiki 8704, kui kaubaruumi põranda maksimaalne pikkus on üle 50 % sõiduki teljevahe pikkusest või kui sõidukil on rohkem kui 2 telge. |
| --- | --- |

1.

Pikap-tüüpi:

Seda tüüpi sõidukil on harilikult rohkem kui üks istmerida ja sõiduk koosneb kahest eraldi ruumist: reisijateveoks mõeldud kinnisest kabiinist ja kaubaveoks mõeldud lahtisest või kaetud ruumist.

Selline sõiduk tuleb siiski klassifitseerida rubriiki 8704, kui kaubaruumi põranda maksimaalne pikkus on üle 50 % sõiduki teljevahe pikkusest või kui sõidukil on rohkem kui 2 telge.

| 2. | Furgoonauto-tüüpi:
  Rohkem kui ühe istmereaga furgoonauto peab vastama HS selgitavate märkuste rubriigis 8703 esitatud näitajatele.
  Kui ühe istmereaga furgoonautol ei ole alalisi kinnituskohti või seadmeid istmete ja turvavööde paigaldamiseks sõiduki tagaosas, olenemata sellest, kas neil on kindel vahesein või ruumi eraldaja reisijate- ja kaubaruumi vahel või aknad küljepaneelidel, klassifitseeritakse sõiduk rubriiki 8704. |
| --- | --- |

2.

Furgoonauto-tüüpi:

Rohkem kui ühe istmereaga furgoonauto peab vastama HS selgitavate märkuste rubriigis 8703 esitatud näitajatele.

Kui ühe istmereaga furgoonautol ei ole alalisi kinnituskohti või seadmeid istmete ja turvavööde paigaldamiseks sõiduki tagaosas, olenemata sellest, kas neil on kindel vahesein või ruumi eraldaja reisijate- ja kaubaruumi vahel või aknad küljepaneelidel, klassifitseeritakse sõiduk rubriiki 8704.

8703 21 10 kuni 8703 24 90

Muud sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga sõidukid

Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34.

Siia alamrubriiki kuuluvad „universaalid” ja „mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8703 viiendas ja kuuendas lõigus.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad väikesed ilma kereta võidusõiduautod (kardid) (nn „skelters” või „go-carts”), mis on varustatud sädesüütega kolbmootoriga ja mis võivad arendada suhteliselt suurt kiirust.

8703 31 10 kuni 8703 33 90

Muud survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel-ja pooldiiselmootoriga) sõidukid

Siia alamrubriiki kuuluvad „universaalid” ja „mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8703 viiendas ja kuuendas lõigus.

8704

Mootorsõidukid kaubaveoks

Rubriigi 8703 selgitavad märkused kehtivad selle rubriigi suhtes vajalike muudatustega (mutatis mutandis).

Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34.

Sellesse rubriiki kuuluvad neljarattaveoga, liigendšassiiga, eriti suure läbivusega autod, mille esiosas on diiselmootor ja juhtimisseadmetega varustatud juhikabiin. Tagumine osa koosneb kahe rattaga šassiist ilma varustuseta, kuid on kavandatud nii, et sinna saab paigutada mitmesugust liiki seadmeid.

Sellesse rubriiki ei kuulu siiski sõidukid, mis on varustatud põllumajandus- või muuotstarbeliste masinate või seadmetega (rubriik 8705).

8704 10 10 ja 8704 10 90

| 1. | Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peamiselt sõidukid, millel on ees või taga isekallutav kast või altavaneva põhjaga kast ja mis on spetsiaalselt kavandatud liiva, kruusa, mulla, kivide jne veoks ning on mõeldud kivimurdudes, kaevandustes või ehitusplatsidel, teetöödel, lennujaamades ja sadamates kasutamiseks. Nende alamrubriikide selgitavate märkuste järel on joonistatud näidiseid erinevat liiki kallursõidukitest. |
| --- | --- |

1.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peamiselt sõidukid, millel on ees või taga isekallutav kast või altavaneva põhjaga kast ja mis on spetsiaalselt kavandatud liiva, kruusa, mulla, kivide jne veoks ning on mõeldud kivimurdudes, kaevandustes või ehitusplatsidel, teetöödel, lennujaamades ja sadamates kasutamiseks. Nende alamrubriikide selgitavate märkuste järel on joonistatud näidiseid erinevat liiki kallursõidukitest.

| 2. | Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka väiksemat liiki sõidukid, mida kasutatakse ehitusplatsidel pinnase, täitekivide, tsemendi, värske betooni jne veoks. Nendel kahe- või neljarattaveoga sõidukitel on jäik- või liigendšassii ja kastkalluti on paigaldatud ühe telje ning juhiiste teise telje peale. Juhiiste ei ole tavaliselt juhikabiiniga kaitstud. |
| --- | --- |

2.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka väiksemat liiki sõidukid, mida kasutatakse ehitusplatsidel pinnase, täitekivide, tsemendi, värske betooni jne veoks. Nendel kahe- või neljarattaveoga sõidukitel on jäik- või liigendšassii ja kastkalluti on paigaldatud ühe telje ning juhiiste teise telje peale. Juhiiste ei ole tavaliselt juhikabiiniga kaitstud.

Image

Image

Image

8704 21 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8704 21 31 kuni 8704 21 99

Muud

Siia alamrubriiki kuuluvad „mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8704 teine lõik.

8704 22 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8704 23 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8704 31 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8704 31 31 kuni 8704 31 99

Muud

Siia alamrubriiki kuuluvad „mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8704 teises lõigus.

8704 32 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8707

Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite kered (k.a kabiinid)

8707 10 10

Tööstuslikuks kokkumonteerimiseks

Selles alamrubriigis kohaldatakse terminit „tööstuslikuks kokkumonteerimiseks” üksnes nende kerede kohta, mida kasutatakse uute mootorsõidukite seeriaviisilises montaažis kooste- või valmistustehastes (või kered, mida allhankijad kasutavad alamkoostes).

Alamrubriiki saab kohaldada üksnes keredele, mida tegelikult kasutatakse selle alamrubriigiga hõlmatavate uute sõidukite tootmisel. Järelikult, alamrubriik ei hõlma samalaadseid keresid varuosadena.

8707 90 10

Järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks alamrubriigi 8701 10 üheteljelised aiatraktorid; rubriigi 8704 sõidukid survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite töömahuga kuni 2 500 cm3, või sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 2 800 cm3; rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid

Vaata alamrubriigi 8707 10 10 selgitavad märkused.

Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34.

8708

Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite osad ja tarvikud

Kohaldada alamrubriigi 8707 10 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega tööstuslikuks kokkumonteerimiseks mõeldud osadele ja tarvikutele.

8708 70 91

Kodarrummud, ühes tükis valatud, rauast või terasest

Selle alamrubriigi kodarrumme kasutatakse tavaliselt bussides või kaubaveosõidukites. Need kodarrummud on tavaliselt tähekujulised, viie või kuue kodaraga ja need on kavandatud lahtivõetavates velgedes kasutamiseks.

8708 70 99

Muud

Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8708 teise lõigu punktis K osundatud osade ja tarvikute kuuluvad sellesse alamrubriiki vastukaalud rataste balansseerimiseks.

8708 80 55

Põikstabilisaatorid; Muud väändevedrud (torsioonid)

Põikstabilisaatorid on sõidukites kasutatavad vedrud, mis on ette nähtud vedrujõudude ülekandmiseks sõiduki ühelt poolelt teisele.

Enamasti koosnevad põikstabilisaatorid ümara ristlõikega terasvarrastest, mis on tavaliselt U-kujuliseks painutatud.

Põikstabilisaatorid on tavaliselt alljärgneva väliskujuga:

Image

Torsioonid on väändevedrud, mis koosnevad tavaliselt ümmargustest, aga mõnikord ka ruudukujulistest terasvarrastest või hulgast ristkülikukujuliste teraslattide kimbust.

Väändevedrud on lineaarsed, s.t pöördemoment, mida rakendatakse varda ühes otsas, on proportsionaalne väändenurgaga, mille ta tekitab.

Tavaliselt on torsioon alljärgneva väliskujuga:

Image

8708 99 10 kuni 8708 99 97

Muud

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

| a) | rubriikide 8702–8704 mootorsõidukite šassiid ilma mootorita, kuid kabiiniga (rubriik 8702, 8703 või 8704); |
| --- | --- |

a)

rubriikide 8702–8704 mootorsõidukite šassiid ilma mootorita, kuid kabiiniga (rubriik 8702, 8703 või 8704);

| b) | autoistmete peatoed (rubriik 9401 või 9404). |
| --- | --- |

b)

autoistmete peatoed (rubriik 9401 või 9404).

8709

Tõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, mida kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates ja lennujaamades lühikesteks kaubavedudeks; raudteejaama platvormil kasutatavad traktorid; eelnimetatud sõidukite osad

8709 11 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8709 19 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

8712 00

Jalgrattad jm rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad), mootorita

Sellesse rubriiki kuuluvad mittekomplektsed jalgrattad, millel on komplektsete jalgrataste põhiomadused (kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a tähenduses).

Mittekomplektne jalgratas, kokkumonteeritud või mitte, tuleb klassifitseerida rubriiki 8712, kui see koosneb raamist, kahvlist ja vähemalt kahest järgmisest komponendist:

| — | komplekt rattaid, |
| --- | --- |

—

komplekt rattaid,

| — | väntmehhanism (sh võll, vänt), |
| --- | --- |

—

väntmehhanism (sh võll, vänt),

| — | roolimehhanism (sh juhtraud ja käepidemed), |
| --- | --- |

—

roolimehhanism (sh juhtraud ja käepidemed),

| — | pidurisüsteem. |
| --- | --- |

—

pidurisüsteem.

8712 00 10

Kuullaagriteta

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult ilma kuullaagriteta jalgrattad ja muud rattad.

8713

Puudega inimestele mõeldud sõidukid, kas mootoriga või ilma mootorita või muu mehaanilise jõuallikaga

8713 90 00

Muud

Puudega inimeste tarbeks spetsiaalselt kavandatud mootorsõidukid on eristatavad rubriigi 8703 sõidukitest peamiselt seetõttu, et neil on:

| — | suurim kiirus 10 km/h, st kiire jalgsikäigu kiirus; |
| --- | --- |

—

suurim kiirus 10 km/h, st kiire jalgsikäigu kiirus;

| — | suurim laius 80 cm; |
| --- | --- |

—

suurim laius 80 cm;

| — | 2 paari maapinda puudutavaid rattaid; |
| --- | --- |

—

2 paari maapinda puudutavaid rattaid;

| — | erivahendid puuete leevendamiseks (näiteks jalatoed jalgade toetamiseks). |
| --- | --- |

—

erivahendid puuete leevendamiseks (näiteks jalatoed jalgade toetamiseks).

Sellistel sõidukitel võib olla:

| — | lisapaar rattaid (ümbermineku vältimiseks); |
| --- | --- |

—

lisapaar rattaid (ümbermineku vältimiseks);

| — | rooliseade ja muud juhtimisseadised (näiteks juhtkang), mida on kerge käsitseda; sellised juhtimisseadised on tavaliselt kinnitatud ühele käetoele; mitte kunagi ei ole need eraldiasetseva reguleeritava roolisamba kujuga. |
| --- | --- |

—

rooliseade ja muud juhtimisseadised (näiteks juhtkang), mida on kerge käsitseda; sellised juhtimisseadised on tavaliselt kinnitatud ühele käetoele; mitte kunagi ei ole need eraldiasetseva reguleeritava roolisamba kujuga.

Alamrubriik hõlmab ratastooli tüüpi elektriajamiga sõidukeid, mis on ette nähtud üksnes puudega inimeste transpordiks. Need võivad olla järgmise välimusega:

Image

Siiski jäetakse sellest alamrubriigist välja eraldiasetseva reguleeritava roolisambaga varustatud mootorajamiga motorollerid. Need klassifitseeritakse rubriiki 8703 ja võivad olla järgmise välimusega:

Image

8714

Osad ja tarvikud rubriikide 8711–8713 sõidukitele

8714 91 10 kuni 8714 99 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad osad ja tarvikud, mis on mõeldud alljärgnevate seadmete valmistamiseks, varustamiseks või remondiks:

| 1. | mootor- ja jalgrataste külgkorvid; |
| --- | --- |

1.

mootor- ja jalgrataste külgkorvid;

| 2. | abimootoriga rattad, s.t rattad, mida saab pedaalide abil liikuma panna ja millel on abimootor (silindrimahuga kuni 50 cm3); |
| --- | --- |

2.

abimootoriga rattad, s.t rattad, mida saab pedaalide abil liikuma panna ja millel on abimootor (silindrimahuga kuni 50 cm3);

| 3. | Muud rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad), ilma mootorita. |
| --- | --- |

3.

Muud rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad), ilma mootorita.

8714 94 10

Vabajooksud ja trummelpidurid

Vabajooksud on tavaliselt jalgpiduriga varustatud rummud, milles pidurdamine toimub pedaalidega tagurpidi pöörates.

Trummelpidurites toimub pidurdamine käsitsi piduritrossi või kangi abil.

Vabajooksud ja trummelpidurid on tavaliselt alljärgneva väliskujuga:

Image

8714 94 90

Osad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad pidurikangid:

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski kummist piduriklotsid (alamrubriik 4016 99 99), või piduritrossijuhikud (tavaliselt rubriik 8307 10 00 või 8307 90 00).

8716

Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata sõidukid; nende osad

8716 10 91 kuni 8716 10 99

Muud, massiga

Terminiga „mass” tähistatakse sõiduki massi kõigi püsiseadmete ja kinnitusdetailidega.

8716 39 10

Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks (Euratom)

Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

GRUPP 88

ÕHUSÕIDUKID, KOSMOSEAPARAADID JA NENDE OSAD

| Alamrubriigimärkus 1 | Püsivalt paigaldatud sisseseadeüksuste hulka ei kuulu, näiteks, päästevarustus (nt päästepaadid, langevarjud ja „liugteed”) ega relvasüsteemide vahetatav varustus.
  Kui mittekomplektne või viimistlemata lennumasin klassifitseeritakse valmistootena kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) järgi, siis kasutatakse alamrubriiki klassifitseerimisel normaalkonfiguratsiooniga lennumasina massi. |
| --- | --- |

Alamrubriigimärkus 1

Püsivalt paigaldatud sisseseadeüksuste hulka ei kuulu, näiteks, päästevarustus (nt päästepaadid, langevarjud ja „liugteed”) ega relvasüsteemide vahetatav varustus.

Kui mittekomplektne või viimistlemata lennumasin klassifitseeritakse valmistootena kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) järgi, siis kasutatakse alamrubriiki klassifitseerimisel normaalkonfiguratsiooniga lennumasina massi.

| 8802 | Muud õhusõidukid (näiteks helikopterid, lennukid); kosmoseaparaadid (sh satelliidid) ja ballistilised ning kosmoseaparaatide kanderaketid |
| --- | --- |
| 8802 11 00 kuni 8802 12 00 | Helikopterid

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes lennumasinad, mille tõusmine ja liikumine toimub ühe või mitme mootorajamiga rootori abil. |

8802

Muud õhusõidukid (näiteks helikopterid, lennukid); kosmoseaparaadid (sh satelliidid) ja ballistilised ning kosmoseaparaatide kanderaketid

8802 11 00 kuni 8802 12 00

Helikopterid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes lennumasinad, mille tõusmine ja liikumine toimub ühe või mitme mootorajamiga rootori abil.

GRUPP 89

LAEVAD, PAADID JA UJUVKONSTRUKTSIOONID

| Lisamärkus 1 | Termin „meresõidualusteks kavandatud alused” tähendab aluseid, mis oma ehituse ja varustuse tõttu suudavad toimida merel ka halva ilmaga (tuule tugevusega umbes 7 Beauforti skaala järgi). Taolistel alustel on tavaliselt veekindlad tekid ja tekiehitised.
  Termin „kere kogupikkus” tähendab laevakere pikkust, mis on mõõdetud vööri eespoolseimast punktist ahtri tagapoolseima punktini, arvesse võtmata kere väljaulatuvaid osi, kas keresse valatud või mitte (nt roolid, pukspriidid, õngitsemisplatvormid või vettehüppelauad).
  Termin „meresõidualused” tähistab laevu ja hõljuklaevu, mis vastavad eelpool nimetatud tingimustele, ka siis kui neid kasutatakse peamiselt rannavetes, suudmelahtedes või järvedes jm.
  Peale selle tuleb märkida, et:






  1. | meresõiduks kavandatud alused pikkusega alla 12 m klassifitseeritakse „kalalaevadeks” üksnes siis, kui need on spetsiaalselt kavandatud ja varustatud professionaalseks kalapüügiks, isegi kui neid vahetevahel kasutatakse väljasõidu eesmärgil (huvireisideks); |
| --- | --- | --- |

Lisamärkus 1

Termin „meresõidualusteks kavandatud alused” tähendab aluseid, mis oma ehituse ja varustuse tõttu suudavad toimida merel ka halva ilmaga (tuule tugevusega umbes 7 Beauforti skaala järgi). Taolistel alustel on tavaliselt veekindlad tekid ja tekiehitised.

Termin „kere kogupikkus” tähendab laevakere pikkust, mis on mõõdetud vööri eespoolseimast punktist ahtri tagapoolseima punktini, arvesse võtmata kere väljaulatuvaid osi, kas keresse valatud või mitte (nt roolid, pukspriidid, õngitsemisplatvormid või vettehüppelauad).

Termin „meresõidualused” tähistab laevu ja hõljuklaevu, mis vastavad eelpool nimetatud tingimustele, ka siis kui neid kasutatakse peamiselt rannavetes, suudmelahtedes või järvedes jm.

Peale selle tuleb märkida, et:

1.

meresõiduks kavandatud alused pikkusega alla 12 m klassifitseeritakse „kalalaevadeks” üksnes siis, kui need on spetsiaalselt kavandatud ja varustatud professionaalseks kalapüügiks, isegi kui neid vahetevahel kasutatakse väljasõidu eesmärgil (huvireisideks);

| 2. | terminiga „päästepaadid” tähistatakse meresõidulaevadele paigutatud aluseid meeskonna ja reisijate äraviimiseks hädaolukorras laevalt; siia kuuluvad ka sobivates kohtades piki rannikut paigutatud valvepaadid merehätta sattunud laevale appiminekuks. |
| --- | --- |

2.

terminiga „päästepaadid” tähistatakse meresõidulaevadele paigutatud aluseid meeskonna ja reisijate äraviimiseks hädaolukorras laevalt; siia kuuluvad ka sobivates kohtades piki rannikut paigutatud valvepaadid merehätta sattunud laevale appiminekuks.

| 8901 | Reisilaevad, ekskursioonilaevad, parvlaevad, kaubalaevad, pargased jms laevad reisijate- või kaubaveoks

  Laevakere poolikud ja kolmandikud ei kuulu sellesse rubriiki, vaid need klassifitseeritakse valmistusmaterjali järgi (nt rubriik 7308). |
| --- | --- |
| 8901 90 10 | Meresõiduks

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka praamide või lihtrite veoalused (praamerid). Nendel laevadel on traditsioonilised konteinerid (mahutid) asendatud praamide või lihtritega, mis tulevad mööda vett vahetult praameri juurde laadimiseks, ja mis on jaotatud vertikaalseteks sektsioonideks, kuhu saab paigutada kolm või neli lihtrit või praami. Taolised laevad on varustatud portaalkraanadega, sukeldumisvõimeliste tõsteplatvormidega või muude praamide laadimis-, käsitsemis- või lossimisseadmetega.
  Ainult praamer klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki; praame kasutatakse järjestikuselt esiteks siseveelaevanduses paatidena, siis merereiside ajal konteineritena (mahutitena) ja seejärel jälle siseveelaevanduses paatidena ning need tuleb klassifitseerida alamrubriiki 8901 90 91 või 8901 90 99. |
| 8904 00 | Vedurpuksiirid (pukserid) ja tõukurpuksiirid (tõukurid)

  Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901. |
| 8904 00 91 ja 8904 00 99 | Tõukurpuksiirid (tõukurid)

  HS selgitavate märkuste rubriigi 8904 teises lõigus kirjeldatud veesõidukid, mis on kavandatud nii tõukurite kui ka pukseritena, klassifitseeritakse alati nendesse alamrubriikidesse. |
| 8905 | Tulelaevad, tuletõrjelaevad, bagerid, ujuvkraanad jm eriotstarbelised alused, mille navigeerimine on allutatud nende põhifunktsioonile; ujuvdokid; ujuvad või sukeldatavad puur- ja tootmisplatvormid

  Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901. |
| 8906 | Muud laevad, k.a sõjalaevad ja päästepaadid (v.a sõudepaadid)

  Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901. |

8901

Reisilaevad, ekskursioonilaevad, parvlaevad, kaubalaevad, pargased jms laevad reisijate- või kaubaveoks

Laevakere poolikud ja kolmandikud ei kuulu sellesse rubriiki, vaid need klassifitseeritakse valmistusmaterjali järgi (nt rubriik 7308).

8901 90 10

Meresõiduks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka praamide või lihtrite veoalused (praamerid). Nendel laevadel on traditsioonilised konteinerid (mahutid) asendatud praamide või lihtritega, mis tulevad mööda vett vahetult praameri juurde laadimiseks, ja mis on jaotatud vertikaalseteks sektsioonideks, kuhu saab paigutada kolm või neli lihtrit või praami. Taolised laevad on varustatud portaalkraanadega, sukeldumisvõimeliste tõsteplatvormidega või muude praamide laadimis-, käsitsemis- või lossimisseadmetega.

Ainult praamer klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki; praame kasutatakse järjestikuselt esiteks siseveelaevanduses paatidena, siis merereiside ajal konteineritena (mahutitena) ja seejärel jälle siseveelaevanduses paatidena ning need tuleb klassifitseerida alamrubriiki 8901 90 91 või 8901 90 99.

8904 00

Vedurpuksiirid (pukserid) ja tõukurpuksiirid (tõukurid)

Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.

8904 00 91 ja 8904 00 99

Tõukurpuksiirid (tõukurid)

HS selgitavate märkuste rubriigi 8904 teises lõigus kirjeldatud veesõidukid, mis on kavandatud nii tõukurite kui ka pukseritena, klassifitseeritakse alati nendesse alamrubriikidesse.

8905

Tulelaevad, tuletõrjelaevad, bagerid, ujuvkraanad jm eriotstarbelised alused, mille navigeerimine on allutatud nende põhifunktsioonile; ujuvdokid; ujuvad või sukeldatavad puur- ja tootmisplatvormid

Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.

8906

Muud laevad, k.a sõjalaevad ja päästepaadid (v.a sõudepaadid)

Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.

XVIII JAOTIS

OPTIKA-, FOTO-, KINO-, MÕÕTE-, KONTROLL-, TÄPPIS-, MEDITSIINI- JA KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; KELLAD; MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD

GRUPP 90

OPTIKA-, FOTO-, KINO-, MÕÕTE-, KONTROLL-, TÄPPIS-, MEDITSIINI- JA KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; NENDE OSAD JA TARVIKUD

Üldosa

Käesolevasse gruppi kuuluvad vaid need statiivid, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes või peamiselt käesoleva grupi seadmetega (vt käesoleva grupi HSi selgitavad märkused, üldine, III osa).

Käesolevasse gruppi ja rubriiki 8525 kuuluvate kaameratega kasutamiseks ettenähtud statiivid klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile.

Käesolevasse gruppi kuuluvate statiivide osad klassifitseeritakse vastavalt nende koostismaterjalile.

| 9001 | Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised kaablid (v.a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseeruvast materjalist lehed ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh kontaktläätsed), prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)

  Sellesse rubriiki kuuluvad tooted, mida kasutatakse nii nähtava valguse, kui ka spektri nähtamatu osa (infrapuna- ja ultraviolettvalguse) jaoks.
  Sellesse rubriiki ei kuulu siiski elektronoptilised elemendid, näiteks elektrostaatilised läätsed, magnetläätsed ja elektrilised nn vaheläätsed (tavaliselt grupp 85). |
| --- | --- |
| 9001 10 10 ja 9001 10 90 | Optilised kiud, optiliste kiudude kimbud ja kiudoptilised kaablid

  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu pistikühendused ega muhvid optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite ühendamiseks.
  Vaata ka alamrubriigi 8536 70 00 selgitavad märkused. |
| 9001 20 00 | Polariseeruvast materjalist lehed ja plaadid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad polariseeruvast materjalist fooliumid rullides, näiteks LCD-moodulite valmistamiseks. |
| 9001 90 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad:






  1. | rubiinid ja muud optilised elemendid laserite jaoks; |

9001

Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised kaablid (v.a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseeruvast materjalist lehed ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh kontaktläätsed), prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)

Sellesse rubriiki kuuluvad tooted, mida kasutatakse nii nähtava valguse, kui ka spektri nähtamatu osa (infrapuna- ja ultraviolettvalguse) jaoks.

Sellesse rubriiki ei kuulu siiski elektronoptilised elemendid, näiteks elektrostaatilised läätsed, magnetläätsed ja elektrilised nn vaheläätsed (tavaliselt grupp 85).

9001 10 10 ja 9001 10 90

Optilised kiud, optiliste kiudude kimbud ja kiudoptilised kaablid

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu pistikühendused ega muhvid optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite ühendamiseks.

Vaata ka alamrubriigi 8536 70 00 selgitavad märkused.

9001 20 00

Polariseeruvast materjalist lehed ja plaadid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad polariseeruvast materjalist fooliumid rullides, näiteks LCD-moodulite valmistamiseks.

Image

9001 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

1.

rubiinid ja muud optilised elemendid laserite jaoks;

| 2. | plastikust Fresneli läätsed, mis on mõeldud kasutamiseks nt teleri suurendusekraanina (raami sees). |
| --- | --- |

2.

plastikust Fresneli läätsed, mis on mõeldud kasutamiseks nt teleri suurendusekraanina (raami sees).

9005

Binoklid, pikksilmad, muud optilised teleskoobid ja nende statiivid; muud astronoomilised instrumendid ja nende statiivid (v.a raadioastronoomilised instrumendid)

Sellesse rubriiki kuuluvad ka fotokordistitega öise nägemise seadmed.

9006

Fotokaamerad (v.a kinokaamerad); fotovälklambid ja plahvatusimpulsslambid (v.a rubriigi 8539 gaaslahenduslambid)

9006 10 00

Kaamerad trükiplaatide või -silindrite valmistamiseks

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9006, I osa, kolmas lõik, punkt 17.

9010

Foto- ja kinolaborite aparatuur ja seadmed, mujal käesolevas grupis nimetamata; negatoskoobid; projektsiooniekraanid

9010 50 00

muu foto- ja kinolaborite aparatuur ja seadmed; negatoskoobid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad trükilülituste plaatide valgustusseadmed, mis säritamise kaudu kopeerivad trükilülituste skeemide fotonegatiivid isoleermaterjalist plaatidele, millest valmistatakse trükilülituste plaadid. Need seadmed koosnevad põhiliselt ultraviolettlampidega valgustuskambrist, kuhu fotonegatiiv ja isolatsioonplaat asetatakse ja mille vaakumis plaat koos negatiiviga säritatakse.

9013

Vedelkristallseadmed (v.a muudes rubriikides täpsemalt kirjeldatud seadmed); laserid, (v.a laserdioodid); mujal käesolevas grupis nimetamata optilised seadmed ja instrumendid

9013 80 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad telerite suurendusekraanid, mis koosnevad optilisest plastelemendist (Fresneli läätsest), raamist ja metallvarraste süsteemist, mis on spetsiaalselt kavandatud ekraani kinnitamiseks telerile.

9017

Joonestus-, tähistus- või arvutusinstrumendid (näiteks joonestusmasinad, pantograafid, protraktorid, mallid, joonestuskomplektid, arvutuslükatid, arvutuskettad); mujal käesolevas grupis nimetamata käsiinstrumendid pikkuse mõõtmiseks (näiteks mõõdulatid ja -lindid, kruvikud, nihikud)

9017 10 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pantograafidega jms varustatud joonestuslauad.

9017 20 05 kuni 9017 20 90

Muud joonestus-, tähistus- ning arvutusinstrumendid

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad:

| 1. | koordinatograafid, mis ei ole kavandatud fotogramm-meetria jaoks; |
| --- | --- |

1.

koordinatograafid, mis ei ole kavandatud fotogramm-meetria jaoks;

| 2. | tähešabloonid, mis on selgesti äratuntavad spetsiaalsete joonestus- või tähistusinstrumentidena. |
| --- | --- |

2.

tähešabloonid, mis on selgesti äratuntavad spetsiaalsete joonestus- või tähistusinstrumentidena.

9018

Meditsiini-, kirurgia-, hambaravi- ja veterinaariainstrumendid ja -seadmed, sh stsintigraafiaseadmed, muu elektromeditsiiniline aparatuur ning seadmed nägemise kontrollimiseks

9018 50 10

Mitteoptilised

Peale üldkasutusega ultrahelidiagnostikaseadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka spetsiaalsed seadmed silmade uurimiseks ultraheli abil (nt seadmed, mis teevad kindlaks sarvkesta ja silmaläätse paksuse või silmamuna pikkuse).

9018 90 85

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | elektrilised defibrillaatorid vooluimpulsside andmiseks, et taastada loomulik südametegevus. Nende impulsigeneraatori ja kahe defibrillatsioonelektroodiga varustatud seadmetes kuvatakse patsiendi elektrokardiogramm (EKG) elektroodidelt tuleva signaalina ekraanile või prinditakse sisseehitatud printeriga; |
| --- | --- |

1.

elektrilised defibrillaatorid vooluimpulsside andmiseks, et taastada loomulik südametegevus. Nende impulsigeneraatori ja kahe defibrillatsioonelektroodiga varustatud seadmetes kuvatakse patsiendi elektrokardiogramm (EKG) elektroodidelt tuleva signaalina ekraanile või prinditakse sisseehitatud printeriga;

| 2. | meditsiiniseadmed (insuflaatorid) gaaside puhumiseks inimese kõhuõõnde, uurimaks erinevaid elundeid endoskoobiga. Nendesse mõõtevahendite ja näidikutega varustatud seadmetesse on kinnitatud kaks voolikut, millede otstes on sulgemiskraan ja pikk nõel; |
| --- | --- |

2.

meditsiiniseadmed (insuflaatorid) gaaside puhumiseks inimese kõhuõõnde, uurimaks erinevaid elundeid endoskoobiga. Nendesse mõõtevahendite ja näidikutega varustatud seadmetesse on kinnitatud kaks voolikut, millede otstes on sulgemiskraan ja pikk nõel;

| 3. | meditsiiniimipumbad sekreetide väljaimemiseks. Need seadmed koosnevad pumbast ja imiseadmest ning neid kasutatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes; |
| --- | --- |

3.

meditsiiniimipumbad sekreetide väljaimemiseks. Need seadmed koosnevad pumbast ja imiseadmest ning neid kasutatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes;

| 4. | rasestumisvastased vahendid, mida tuntakse „emakasiseste pessaaridena” (IUD), mis on valmistatud plastikust ja milles on veel kas vasktraat, kolloidne vask või hormooninsert. |
| --- | --- |

4.

rasestumisvastased vahendid, mida tuntakse „emakasiseste pessaaridena” (IUD), mis on valmistatud plastikust ja milles on veel kas vasktraat, kolloidne vask või hormooninsert.

9021

Ortopeedilised abivahendid (sh kargud, kirurgilised vööd ja songavööd); lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks; proteesid; kuuldeaparaadid jms kaasaskantavad või kehasse implanteeritud füüsilisi puudeid kompenseerivad abivahendid

Selle rubriigi mõistes on „füüsilisi puudeid kompenseerivad abivahendid” ainult need vahendid, mis tegelikult võtavad üle või asendavad defektse või vigastatud kehaosa funktsioone.

Sellesse rubriiki ei kuulu seadmed, millega üksnes leevendatakse defekti või vigastuse mõjusid.

Sellesse rubriiki ei kuulu stoomi korral kasutatavad vahendid (alamrubriik 3006 91 00).

9021 39 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | püsivalt kehasse jäävad plaadid (nt asendama kogu luud või luuosa); |
| --- | --- |

1.

püsivalt kehasse jäävad plaadid (nt asendama kogu luud või luuosa);

| 2. | kootud kunstkiuribad, mis implanteeritakse põlveliigesesse, asendamaks kroonilise vigastusega liigesesidemeid. |
| --- | --- |

2.

kootud kunstkiuribad, mis implanteeritakse põlveliigesesse, asendamaks kroonilise vigastusega liigesesidemeid.

9021 40 00

Kuuldeaparaadid (v.a nende osad ning tarvikud)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 9021 IV osas liigitatud seadmed, ka prillide kujul:

9021 50 00

Südamerütmurid südamelihaste stimuleerimiseks (v.a nende osad ja tarvikud)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult tegelikud südamerütmurid. Selle grupi märkuste 1 ja 2 järgi klassifitseeritakse taoliste rütmurite osad ja tarvikud, nt kestad, kestade pooled ja katted ning elektroodid alamrubriiki 9021 90 90.

Tollile eraldi esitatud südamerütmurite primaarpatareid ja elektriakud klassifitseeritakse rubriiki 8506 või 8507. Transformaatori tüüpi primaarmähisega laadijad, mis laevad implanteeritud rütmuri akut, indutseerides voolu rütmuris olevasse sekundaarmähisesse, klassifitseeritakse siiski rubriiki 8504.

9021 90 90

Muud

Sellesse rubriiki kuuluvad alljärgnevad vahendid, mis kompenseerivad defekti või puuet:

| 1. | inimese kehasse implanteeritavad seadmed ravimidosaatoritena ja milles on ühte korpusesse paigaldatud ravimipump, pumba jõuallikas ja ravimimahuti; |
| --- | --- |

1.

inimese kehasse implanteeritavad seadmed ravimidosaatoritena ja milles on ühte korpusesse paigaldatud ravimipump, pumba jõuallikas ja ravimimahuti;

| 2. | rõngasproteesid (südameklapiproteesid), s.o roostevabast terasest rõngad, mis on kaetud kahe plastkihi ja kunstkiudriidega. Need proteesid kinnitatakse kirurgilisel meetodil südameklapi peale, taastamaks vigase südameklapi tegevust (nt mitraalklapi puudulikkus korral); |
| --- | --- |

2.

rõngasproteesid (südameklapiproteesid), s.o roostevabast terasest rõngad, mis on kaetud kahe plastkihi ja kunstkiudriidega. Need proteesid kinnitatakse kirurgilisel meetodil südameklapi peale, taastamaks vigase südameklapi tegevust (nt mitraalklapi puudulikkus korral);

| 3. | nn vihmavarifiltrid, mis implanteeritakse südameveeni (vena cava inferior), vältimaks trombide ja embolite siirdumist südamesse. Need koosnevad väga väikesest vihmavarjukujulisest, roostevabast terasesulamist raamist, mis on kaetud elastsest tehismaterjalist õhukese kilega ja mis avaneb veenis nagu vihmavari; |
| --- | --- |

3.

nn vihmavarifiltrid, mis implanteeritakse südameveeni (vena cava inferior), vältimaks trombide ja embolite siirdumist südamesse. Need koosnevad väga väikesest vihmavarjukujulisest, roostevabast terasesulamist raamist, mis on kaetud elastsest tehismaterjalist õhukese kilega ja mis avaneb veenis nagu vihmavari;

| 4. | püsivalt kusejuhasse paigaldatud plastist kusejuha laiendajad (sondid). Need torukujulised kidadega seadmed paigaldatakse kusejuhasse, võimaldamaks uriini vaba voolamist. |
| --- | --- |

4.

püsivalt kusejuhasse paigaldatud plastist kusejuha laiendajad (sondid). Need torukujulised kidadega seadmed paigaldatakse kusejuhasse, võimaldamaks uriini vaba voolamist.

9022

Röntgeni-, alfa-, beeta- ja gammakiirgusel töötavad seadmed, mis on või ei ole mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias, sh radiograafia- ja radioteraapiaaparatuur, röntgenikiiretorud jm röntgenikiirguse generaatorid, kõrgepingegeneraatorid, juhtimispuldid ja -kilbid, ekraanid, lauad, toolid jm vahendid uuringuteks ja raviks

9022 12 00

Kompuutertomograafid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 9022 12.

Eraldi videokaameraga varustatud videosalvestussüsteemid, mis ei ole röntgeniaparaatidesse sisse ehitatud ja mis digiteerivad, töötlevad ja talletavad analoogvideosignaale, klassifitseeritakse siiski rubriiki 8543. Nende olulised osad on analoog-digitaalmuundur, protsessiarvuti, monitorid ja magnetlint või kettamälu.

9022 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka röntgenitorude berülliumaknad.

9025

Areomeetrid jm vedelikesse asetatavad mõõteriistad, termomeetrid, püromeetrid, baromeetrid, hügromeetrid ja psühromeetrid, salvestusseadmega või salvestusseadmeta, nende instrumentide mis tahes kombinatsioonid

9025 11 20 ja 9025 11 80

Vahetu lugemiga vedeliktäitega termomeetrid

Vahetu lugemiga termomeetrites näitab termomeetri vedeliku nivoo skaalal temperatuuri.

9026

Instrumendid ja seadmed vedeliku või gaasi kulu, taseme, rõhu jms parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks (nt kulumõõturid, tasemenäitajad, manomeetrid, soojusemõõturid), v.a rubriigi 9014, 9015, 9028 ja 9032 instrumendid ja seadmed

9026 20 20 kuni 9026 20 80

Rõhu mõõtmiseks või kontrollimiseks

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka rehvipumbad, milles on manomeeter ja mida peetakse manomeetriteks, isegi kui need ei ole kavandatud välistoiteallikaga ühendamiseks, vaid on varustatud oma suruõhumahutiga.

9027

Instrumendid ja seadmed füüsikaliseks või keemiliseks analüüsiks (näiteks polari-, refrakto-, spektromeetrid, gaasi- ja suitsuanalüsaatorid); instrumendid ja seadmed viskoossuse, poorsuse, paisumise, pindpinevuse jms omaduste mõõtmiseks ja kontrollimiseks; instrumendid ja seadmed soojus-, heli- või valgushulga mõõtmiseks ja kontrollimiseks (sh eksponomeetrid); mikrotoomid

9027 10 10

Elektroonilised

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka õhuosakeste laserloendurid. Need on elektronseadmed, mis teevad kindlaks või kontrollivad filtreeritud õhu tolmusisaldust ja mida kasutatakse, näiteks, tööstusseadmetes või meditsiinialal. Õhuproovis sisalduvad tolmukübemed põhjustavad seda, et laserkiir tekitab seadme mõõtekambris hajusvalguse. Läätsede süsteemiga koondanud hajusvalguse kiir muundatakse fotodioodi abil elektriliseks signaaliks. Eelprogrammeeritud kontrollandmete abil tehakse kindlaks tolmukübemete suhtarv ja mõõtmise tulemus esitatakse instrumendi digitaalkuvaril või prinditakse eraldiasuva lindiprinteriga välja. Liidese abil võidakse elektrilise signaali kujul olev mõõtmise tulemus saata, kaabli vahendusel, ka automaatsele andmetöötlusseadmele (arvutile).

9027 30 00

Spektromeetrid, spektrofotomeetrid ja spektrograafid, mis kasutavad optilist kiirgust (ultraviolettkiirgus, nähtav valgus, infrapunane kiirgus)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka mikroprotsessorjuhitavad elektronseadmed (mitmekanalilised optilised analüsaatorid) optiliste signaalide lainepikkuste mõõtmiseks ja analüüsimiseks spektraalanalüüsi jaoks. Detektoritega mõõdetud optiliste signaalide lainepikkused muundatakse digitaalseteks elektrilisteks signaalideks ja võrreldakse (analüüsitud) standardväärtustega. Võrdlemistulemus hinnatakse arvuti abil ja kuvatakse eraldi monitoridele, mis võivad analüsaatoriga ühendatud olla.

9027 50 00

Muud instrumendid ja seadmed, mis kasutavad optilist kiirgust (ultraviolettkiirgus, nähtav valgus, infrapunane kiirgus)

Sellesse alamrubriiki kuuluvad haiglate keemialaborites kasutatavad elektronseadmed vereseerumi täisautomaatseks analüüsiks. Nende seadmete tähtsamad osad on analüsaator ise (proovi ettevalmistusseade, reaktiivi doseerimisseade ja fotomeetriline mõõtesüsteem, mis kasutab valgusallikana lampi ja detektoritena fotodioode), juht- ja hindamisseade (mikroprotsessorite ja näidikuga mõõtetulemuste kuvamiseks) ning printer tulemuste üleskirjutamiseks. Kõik kolm seadet on elektrikaabli abil omavahel ühendatud.

9027 80 97

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kliimauurimisseadmed (veseromeetrid), mis on varustatud barokambri, elektrisoojendi, õhuniisuti ja elektrilise juhtseadmega ja milles elektroonseid koostisosi testitakse spetsiaalsetes rõhu, temperatuuri ja niiskuse tingimustes, tekitades nende hilisemas kasutuses esinevaid mõjustusi ja keskkonnatingimusi ning millega testitakse koostisosade püsivust, eraldamist jne.

9030

Ostsilloskoobid, spektraalanalüsaatorid jm instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks (v.a rubriigi 9028 arvestid); instrumendid ja seadmed alfa-, beeta-, gamma-, röntgeni-, kosmilise vm ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või tuvastamiseks

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi klassifitseeritakse instrumendid ja seadmed, mida saab kasutada nii elektriliste kui ka mitteelektriliste suuruste mõõtmisel või kontrollimisel, siiski rubriiki 9030, kui nende laad määrab nende peamise kasutuse elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks. Sellised seadmed on, näiteks, katoodkiireostsilloskoobid ja elektronostsillograafid ning valguskiire- ja ultraviolettkiireostsillograafid (alamrubriik 9030 20 10 kuni 9030 20 99).

Sellesse rubriiki ei kuulu siiski instrumendid ja seadmed, mille põhilaadi ei saa kindlaks määrata, kuna neid kasutatakse nii elektriliste kui ka mitteelektriliste suuruste mõõtmisel või kontrollimisel. Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 c järgi klassifitseeritakse instrumendid mootorsõidukite mootorite ja süütesüsteemide testimiseks elektriliste suuruste, nt pinge ja takistuse, ning mitteelektriliste suuruste, nt pöörete arvu, suletusnurga ja katkesti seisundi mõõtmise kaudu rubriiki 9031.

9030 20 30

Muud, salvestusseadmega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad valguskiire- või ultraviolettkiireostsillograafid elektriliste suuruste kiirete muutuste mõõtmiseks ja talletamiseks. Need instrumendid, mida tuntakse ka valguskiiremeerikute, ultraviolettkiiremeerikute või silmusostsillograafidena, salvestavad perioodiliste nähtuste tekitatavad signaalid valgus- või ultraviolettkiire abil valgustundlikule paberile.

9030 39 00

Muud, salvestusseadmega

Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised testimisseadmed või -süsteemid, mis määravad trükilülituste või muude elektroonsete komponentide kasutamiskõlblikkuse elektriliste suuruste, nt mahtuvus, induktiivsus, näivtakistus, takistus ja pinge, mõõtmisel või kontrollimisel ja kuvavad võimalikud vead (nt lühised, katkestused).

Nendes seadmetes või süsteemides on tavaliselt mõõte- ja kontrolliseade (sisestusklaviatuuri, programmimälu ja kuvapuldiga), mis mõõdab ja võrdleb tulemused standardväärtustega ja kuvab need, juhtseade (automaatse andmetöötlusseadme või mikroprotsessoritega), printer testi tulemuste väljaprintimiseks ning seade testitud komponentide sortimiseks mõõtmistulemuste järgi ja mis eraldab defektsed komponendid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski elektrilised seadmed kontrollimaks elektroonsete komponentide ümbrise hermeetilisust (rubriik 9031).

9030 82 00

Pooljuhtplaatide või -seadmete mõõtmiseks või kontrollimiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised testimisseadmed või -süsteemid, mis määravad vahvlite, kiipide ja muude pooljuhtseadmete kasutamiskõlblikkuse elektriliste suuruste, nt pinge, sageduse jne mõõtmisel või kontrollimisel ja kuvavad võimalikud vead (nt kõrvalekalded ettenähtud väärtustest).

Nendes seadmetes või süsteemides on tavaliselt mõõte- ja kontrolliseade (sisestusklaviatuuri, programmimälu ja kuvapuldiga), mis sooritab mõõtmise ja võrdleb tulemusi kontrollarvudega ja kuvab need, juhtseade (automaatse andmetöötlusseadme või mikroprotsessoritega), printer testi tulemuste väljaprintimiseks ning seade testitud komponentide sortimiseks tegelike väärtuste järgi ja mis eraldab defektsed komponendid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski elektrilised seadmed kontrollimaks integraallülituste või muude elektroonsete komponentide ümbrise hermeetilisust (rubriik 9031).

9031

Mõõte- või kontrollinstrumendid ja -seadmed, mujal käesolevas grupis nimetamata; profiilprojektorid

9031 20 00

Katsestendid

Diiselmootorite sissepritsepumpade kontrollimiseks mõeldud katsestendide olulised koostisosad, mis on kõik kinnitatud ühele alusele, on elektrimootor ja seade pihustite ja gradueeritud klaastorudega sissepritsepumbas toimuva voolamise kontrollimiseks. Katsestendid võivad olla täiendavalt varustatud lisaseadmega (stroboskoobiga) kütuse sissepritse täpse ajahetke fikseerimiseks.

9031 80 32 ja 9031 80 34

Geomeetriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrollimiseks

Geomeetrilised suurused on näiteks: pikkus, kaugus (vahemaa), läbimõõt, raadius, kõverus, nurk, kalle, maht ja pinnakaredus.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu laborites pinnatasasuste mõõtmiseks kasutatavad interferomeetrid (rubriik 9027 50 00).

9031 80 91

Geomeetriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrollimiseks

Vaata alamrubriikide 9031 80 32 ja 9031 80 34 selgitavad märkused.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vesiloodid.

GRUPP 91

KELLAD JA NENDE OSAD

| 9102 | Käekellad, taskukellad jms kellad, k.a stopperid, v.a rubriiki 9101 kuuluvad

  Sellesse rubriiki kuuluvad ka elektroonilise kalkulaatoriga kellad, mis välimuselt on käekella- või taskukella sarnased.
  Sellesse rubriiki ei kuulu aja- ja kuupäeva näidiku ning äratusseadmega elektronkalkulaatorid (alamrubriik 8470 10 00, 8470 21 00 või 8470 29 00). |
| --- | --- |
| 9111 | Käe-, tasku- vms kellade korpused ja nende osad

  Kellade korpuste külge kinnitatud kellarihmad, -võrud ja -ketid klassifitseeritakse koos kellakorpusega. Kui aga kellarihmad, -võrud ja -ketid esitatakse tollile koos kellakorpustega, aga nende külge kinnitamata, siis klassifitseeritakse need vastavalt nende asjaomasesse rubriiki samal viisil nagu tollile eraldi esitatavad kellarihmad, -võrud ja -ketid (rubriik 9113). |
| 9114 | Muud kellade osad |
| 9114 10 00 | Vedrud, sh juusvedrud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik käe-, tasku- vms kellade mehhanismides kasutatavad vedrud.
  Muud vedrud peale pea- ja juusvedrude on näiteks:






  1. | hõõrdvedrud; |

9102

Käekellad, taskukellad jms kellad, k.a stopperid, v.a rubriiki 9101 kuuluvad

Sellesse rubriiki kuuluvad ka elektroonilise kalkulaatoriga kellad, mis välimuselt on käekella- või taskukella sarnased.

Sellesse rubriiki ei kuulu aja- ja kuupäeva näidiku ning äratusseadmega elektronkalkulaatorid (alamrubriik 8470 10 00, 8470 21 00 või 8470 29 00).

9111

Käe-, tasku- vms kellade korpused ja nende osad

Kellade korpuste külge kinnitatud kellarihmad, -võrud ja -ketid klassifitseeritakse koos kellakorpusega. Kui aga kellarihmad, -võrud ja -ketid esitatakse tollile koos kellakorpustega, aga nende külge kinnitamata, siis klassifitseeritakse need vastavalt nende asjaomasesse rubriiki samal viisil nagu tollile eraldi esitatavad kellarihmad, -võrud ja -ketid (rubriik 9113).

9114

Muud kellade osad

9114 10 00

Vedrud, sh juusvedrud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik käe-, tasku- vms kellade mehhanismides kasutatavad vedrud.

Muud vedrud peale pea- ja juusvedrude on näiteks:

1.

hõõrdvedrud;

| 2. | käiguvedrud; |
| --- | --- |

2.

käiguvedrud;

| 3. | põrkvedrud, balansivedrud, tõmbevedrud ja põikvedrud. |
| --- | --- |

3.

põrkvedrud, balansivedrud, tõmbevedrud ja põikvedrud.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu kellakapslite jms korpuste vedrud, mis on XV jaotise märkuses 2 määratletud üldkasutatavad osad.

Vedrukapslisse paigaldatud peavedrud klassifitseeritakse alamrubriiki 9114 90 00.

9114 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | elektriliste või elektroonsete komponentide sõlmed (komplektid), mis moodustavad äratuntava kellaosa, nt elektroonse helimehhanismi; |
| --- | --- |

1.

elektriliste või elektroonsete komponentide sõlmed (komplektid), mis moodustavad äratuntava kellaosa, nt elektroonse helimehhanismi;

| 2. | tooted, mida tuntakse balansikruvide või püstlaagrikruvide nime all; |
| --- | --- |

2.

tooted, mida tuntakse balansikruvide või püstlaagrikruvide nime all;

| 3. | kella korpuse ja mehhanismi vahele asetatud, tavaliselt plastist tihendid; |
| --- | --- |

3.

kella korpuse ja mehhanismi vahele asetatud, tavaliselt plastist tihendid;

| 4. | kellade kvartsostsillaatorid (elektroonsete mikrolülitustega ühendatud kvartsresonaatorid pulsatsiooni hoidmiseks). |
| --- | --- |

4.

kellade kvartsostsillaatorid (elektroonsete mikrolülitustega ühendatud kvartsresonaatorid pulsatsiooni hoidmiseks).

GRUPP 92

MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD

| 9207 | Muusikariistad, mille heli tekitatakse või võimendatakse elektriliselt (näiteks orelid, kitarrid, akordionid) |
| --- | --- |
| 9207 10 30 | Elektriklaverid

  Vastupidi süntesaatoritele ja klahvpillidele, vastab elektriklaverite klaviatuuri ulatus ja individuaalsete klahvide laius täpselt akustiliste klaverite (rubriik 9201) ehitusele. Elektriklaverites kasutatakse heli samplimist, jäljendamaks võimalikult täpselt akustilise klaveri tekitatud heli. Mängutehnika, sh pedaalide töö, vastab akustilise klaveri omale. Reeglina on elektriklaveritel sisseehitatud võimendid ja kõlarid. |
| 9207 10 50 | Süntesaatorid

  Süntesaatorid erinevad muudest alamrubriigi 9207 10 muusikainstrumentidest selle poolest, et lisaks eelprogrammeeritud helidele (nn eelhäälestusele), mis võivad ka moduleeritud olla, saab mängija ka ise helisid programmeerida. Süntesaatoritel võib olla muid sisseehitatud elektroonilisi detaile, nagu samplerid, võimendid, kõlarid, sekventserid, kaja-, flanger-, distorsioon- jms efekte tekitavad seadmed ning elektroonne löökriist. |
| 9207 10 80 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad klahvpillid, mis võimaldavad mängijal kasutada üksnes eelprogrammeeritud helisid (nn eelhäälestust). Mängija ei saa ise tekitada ega programmeerida helisid. Klahvpillidel võivad olla ka sisseehitatud võimendid ja kõlarid. |

9207

Muusikariistad, mille heli tekitatakse või võimendatakse elektriliselt (näiteks orelid, kitarrid, akordionid)

9207 10 30

Elektriklaverid

Vastupidi süntesaatoritele ja klahvpillidele, vastab elektriklaverite klaviatuuri ulatus ja individuaalsete klahvide laius täpselt akustiliste klaverite (rubriik 9201) ehitusele. Elektriklaverites kasutatakse heli samplimist, jäljendamaks võimalikult täpselt akustilise klaveri tekitatud heli. Mängutehnika, sh pedaalide töö, vastab akustilise klaveri omale. Reeglina on elektriklaveritel sisseehitatud võimendid ja kõlarid.

9207 10 50

Süntesaatorid

Süntesaatorid erinevad muudest alamrubriigi 9207 10 muusikainstrumentidest selle poolest, et lisaks eelprogrammeeritud helidele (nn eelhäälestusele), mis võivad ka moduleeritud olla, saab mängija ka ise helisid programmeerida. Süntesaatoritel võib olla muid sisseehitatud elektroonilisi detaile, nagu samplerid, võimendid, kõlarid, sekventserid, kaja-, flanger-, distorsioon- jms efekte tekitavad seadmed ning elektroonne löökriist.

9207 10 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad klahvpillid, mis võimaldavad mängijal kasutada üksnes eelprogrammeeritud helisid (nn eelhäälestust). Mängija ei saa ise tekitada ega programmeerida helisid. Klahvpillidel võivad olla ka sisseehitatud võimendid ja kõlarid.

XIX JAOTIS

RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD

GRUPP 93

RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD

| 9305 | Rubriikidesse 9301–9304 kuuluvate relvade osad ja lisaseadmed |
| --- | --- |
| 9305 91 00 | Rubriigi 9301 sõjaväerelvadele

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 9305 punktides 1–7 osundatud osad, kui need oma liigi ja valmistusviisi poolest ei sobi kasutamiseks jahi-, sport-, täpsuslaskmis- või muude rubriikide 9302 00 00, 9303 ja 9304 00 00 relvade osadena. |
| 9306 | Pommid, granaadid, torpeedod, miinid, raketid jms sõjamoon, nende osad; padrunid, kuulid jm laskemoon, nende osad, k.a haavlid, kuuli- ja padrunitropid |
| 9306 21 00 | Padrunid

  Padrun on tulirelvast lastav terviklaeng, mis koosneb lendkehast (haavlist või kuulist), kestast (hülsist) viskelaenguga ja metallpõhjast lööksütikuga. |
| 9306 30 10 | Rubriigi 9302 revolvritele ja püstolitele ning rubriigi 9301 püstolkuulipildujatelele

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ja tulirelvades kasutamiseks mõeldud padrunid on lühikesed ja kompaktsed.
  Osadeks on näiteks: hülsid, kas varustatud lööksütikuga või mitte, põhjad, messingist alasid, kuulid. Töötlemata või ainult jämetöödeldud toorikud klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki. |
| 9306 30 30 | Sõjaväerelvadele

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad vintpüssi ja karabiini padrunid (v.a õppepadrunid jms, ilma pürolaenguta (alamrubriik 9306 30 97)), hariliku kuuli, leek- ja soomustläbiva kuuliga ning paukpadrunid jne. |

9305

Rubriikidesse 9301–9304 kuuluvate relvade osad ja lisaseadmed

9305 91 00

Rubriigi 9301 sõjaväerelvadele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 9305 punktides 1–7 osundatud osad, kui need oma liigi ja valmistusviisi poolest ei sobi kasutamiseks jahi-, sport-, täpsuslaskmis- või muude rubriikide 9302 00 00, 9303 ja 9304 00 00 relvade osadena.

9306

Pommid, granaadid, torpeedod, miinid, raketid jms sõjamoon, nende osad; padrunid, kuulid jm laskemoon, nende osad, k.a haavlid, kuuli- ja padrunitropid

9306 21 00

Padrunid

Padrun on tulirelvast lastav terviklaeng, mis koosneb lendkehast (haavlist või kuulist), kestast (hülsist) viskelaenguga ja metallpõhjast lööksütikuga.

9306 30 10

Rubriigi 9302 revolvritele ja püstolitele ning rubriigi 9301 püstolkuulipildujatelele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ja tulirelvades kasutamiseks mõeldud padrunid on lühikesed ja kompaktsed.

Osadeks on näiteks: hülsid, kas varustatud lööksütikuga või mitte, põhjad, messingist alasid, kuulid. Töötlemata või ainult jämetöödeldud toorikud klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki.

9306 30 30

Sõjaväerelvadele

Sellesse alamrubriiki kuuluvad vintpüssi ja karabiini padrunid (v.a õppepadrunid jms, ilma pürolaenguta (alamrubriik 9306 30 97)), hariliku kuuli, leek- ja soomustläbiva kuuliga ning paukpadrunid jne.

XX JAOTIS

MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED

GRUPP 94

MÖÖBEL; MADRATSID, MADRATSIALUSED, PADJAD JA MUUD TÄISTOPITUD MÖÖBLILISANDID; MUJAL NIMETAMATA LAMBID JA VALGUSTID; SISEVALGUSTUSEGA SILDID, VALGUSTABLOOD JMS; KOKKUPANDAVAD EHITISED

| 9401 | Istmed (v.a rubriigis 9402 nimetatud), voodiks teisendatavad või mitte, ja nende osad |
| --- | --- |
| 9401 10 00 | Lennukites kasutatavad istmed

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad istmed on tavaliselt valmistatud kergest, kuid vastupidavast materjalist (nt duralumiinium).
  Enamikul juhtudel saab neid istmeid eristada muude liiklusvahendite istmetest konstruktsioonierinevuste poolest (reguleeritav asend, erivahendid põranda või seina külge kinnitamiseks, turvavööd või kinnituskohad nende paigaldamiseks jne).
  Lennukite katapultistmeid ei loeta rubriigi 9401 istmeteks ning need klassifitseeritakse lennukite osadena (rubriik 8803). |
| 9401 30 10 | Polsterdatud, seljatoega, ratastel või rullidel

  Termini „polsterdatud istmed” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 9401 61 ja 9401 71. |
| 9401 90 10 | Õhusõidukites kasutatavatele istmetele

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu hüdraulilised asendi- ja lukustusseadmed, mida kasutatakse lennuki meeskonna istmete asendi reguleerimiseks (alamrubriik 8412 21 20 või 8412 21 80). |
| 9403 | Muu mööbel ja selle osad

  Erinevast materjalist valmistatud lauad klassifitseeritakse vastavalt tugikonstruktsioonide (jalad ja raam) materjalile, v.a juhul, kui kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b kohaselt määrab laua põhiomaduse lauaplaadi materjal, näiteks sellega, et see on väärtuslikumast materjalist (vahest juhul kui lauaplaat on tehtud väärismetallist, klaasist, marmorist, väärispuidust). |
| 9404 | Madratsialused; magamistoa- jms mööbli juurde kuuluvad lisandid (näiteks madratsid, vatt- ja sulgtekid, mitmesugused padjad ja pufid), vedrustatud, mis tahes materjaliga täidetud, vahtkummist või vahtplastist, ümbrisega või ümbriseta |
| 9404 10 00 | Madratsialused

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9404 punkt A. |
| 9404 90 10 ja 9404 90 90 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 9404 punktis B 2 loetletud tooted.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektrilised soojenduspadjad, mis on seest vooderdatud vahtplasti, käsnkummi, vati, vildi või flanelliga. |
| 9405 | Mujal nimetamata lambid ja valgustid, sh prožektorid, ning nende osad; mujal nimetamata sisevalgustusega sildid, valgustablood jms, külgeühendatud valgusallikaga, ja nende detailid |
| 9405 40 10 | Helgiheitjad ja prožektorid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9405, punkt I, kolmas ja neljas lõik. |
| 9405 91 11 | Lihvitud klaas, plaadid, kuulid, tilga- ja lillekujulised kaunistused, ripatsid jm kroonlühtrite kaunistusdetailid

  Sellesse alamrubriiki kuuluvat ja peamiselt kroonlühtrite kaunistamiseks kasutatavat klaasi ei kinnitata valgusallika külge tavaliselt üksikute osadena, vaid mitmest osast koosneva ühendusena. Nende peamine otstarve on peegeldada ja hajutada valgust teatavate valgusefektide saamiseks. Need osad kaunistavad ka seadmeid, mille külge need on kinnitatud. |
| 9405 91 19 | Muud (näiteks hajutid, plafoonid, lambikuplid, -varjud jms tooted)

  Selle alamrubriigi tooteid kasutatakse valguse mahendamiseks ja hajutamiseks, saades seega soovitud valgustusefekti või parandades valguse loomulikku mõju. Nagu alamrubriigi 9405 91 11 tooted, ühendavad need tavaliselt normaalse kasutusotstarbe tarvikutena enam või vähem ilmneva kaunistusotstarbega, kuid erinevalt alamrubriigi 9405 91 11 toodetest, kinnitatakse neid tavaliselt igale valgusallikale ainult üks. |
| 9406 | Kokkupandavad ehitised |
| 9406 00 11 | Vagunelamud (mobile homes)

  Vagunelamutel on näiteks alljärgnevad iseloomulikud tunnused:






  — | välispind võib olla erinevatest materjalidest (nt puit, plast, alumiinium jne), |

9401

Istmed (v.a rubriigis 9402 nimetatud), voodiks teisendatavad või mitte, ja nende osad

9401 10 00

Lennukites kasutatavad istmed

Sellesse alamrubriiki kuuluvad istmed on tavaliselt valmistatud kergest, kuid vastupidavast materjalist (nt duralumiinium).

Enamikul juhtudel saab neid istmeid eristada muude liiklusvahendite istmetest konstruktsioonierinevuste poolest (reguleeritav asend, erivahendid põranda või seina külge kinnitamiseks, turvavööd või kinnituskohad nende paigaldamiseks jne).

Lennukite katapultistmeid ei loeta rubriigi 9401 istmeteks ning need klassifitseeritakse lennukite osadena (rubriik 8803).

9401 30 10

Polsterdatud, seljatoega, ratastel või rullidel

Termini „polsterdatud istmed” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 9401 61 ja 9401 71.

9401 90 10

Õhusõidukites kasutatavatele istmetele

Sellesse alamrubriiki ei kuulu hüdraulilised asendi- ja lukustusseadmed, mida kasutatakse lennuki meeskonna istmete asendi reguleerimiseks (alamrubriik 8412 21 20 või 8412 21 80).

9403

Muu mööbel ja selle osad

Erinevast materjalist valmistatud lauad klassifitseeritakse vastavalt tugikonstruktsioonide (jalad ja raam) materjalile, v.a juhul, kui kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b kohaselt määrab laua põhiomaduse lauaplaadi materjal, näiteks sellega, et see on väärtuslikumast materjalist (vahest juhul kui lauaplaat on tehtud väärismetallist, klaasist, marmorist, väärispuidust).

9404

Madratsialused; magamistoa- jms mööbli juurde kuuluvad lisandid (näiteks madratsid, vatt- ja sulgtekid, mitmesugused padjad ja pufid), vedrustatud, mis tahes materjaliga täidetud, vahtkummist või vahtplastist, ümbrisega või ümbriseta

9404 10 00

Madratsialused

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9404 punkt A.

9404 90 10 ja 9404 90 90

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate märkuste rubriigi 9404 punktis B 2 loetletud tooted.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektrilised soojenduspadjad, mis on seest vooderdatud vahtplasti, käsnkummi, vati, vildi või flanelliga.

9405

Mujal nimetamata lambid ja valgustid, sh prožektorid, ning nende osad; mujal nimetamata sisevalgustusega sildid, valgustablood jms, külgeühendatud valgusallikaga, ja nende detailid

9405 40 10

Helgiheitjad ja prožektorid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9405, punkt I, kolmas ja neljas lõik.

9405 91 11

Lihvitud klaas, plaadid, kuulid, tilga- ja lillekujulised kaunistused, ripatsid jm kroonlühtrite kaunistusdetailid

Sellesse alamrubriiki kuuluvat ja peamiselt kroonlühtrite kaunistamiseks kasutatavat klaasi ei kinnitata valgusallika külge tavaliselt üksikute osadena, vaid mitmest osast koosneva ühendusena. Nende peamine otstarve on peegeldada ja hajutada valgust teatavate valgusefektide saamiseks. Need osad kaunistavad ka seadmeid, mille külge need on kinnitatud.

9405 91 19

Muud (näiteks hajutid, plafoonid, lambikuplid, -varjud jms tooted)

Selle alamrubriigi tooteid kasutatakse valguse mahendamiseks ja hajutamiseks, saades seega soovitud valgustusefekti või parandades valguse loomulikku mõju. Nagu alamrubriigi 9405 91 11 tooted, ühendavad need tavaliselt normaalse kasutusotstarbe tarvikutena enam või vähem ilmneva kaunistusotstarbega, kuid erinevalt alamrubriigi 9405 91 11 toodetest, kinnitatakse neid tavaliselt igale valgusallikale ainult üks.

9406

Kokkupandavad ehitised

9406 00 11

Vagunelamud (mobile homes)

Vagunelamutel on näiteks alljärgnevad iseloomulikud tunnused:

—

välispind võib olla erinevatest materjalidest (nt puit, plast, alumiinium jne),

| — | nende pikkus on tavaliselt 7–11 m, laius 3–4 m, kõrgus 3–4 m ja mass 1–4,5 t, |
| --- | --- |

—

nende pikkus on tavaliselt 7–11 m, laius 3–4 m, kõrgus 3–4 m ja mass 1–4,5 t,

| — | neil võib olla viilkatus, |
| --- | --- |

—

neil võib olla viilkatus,

| — | nende siseruumid on elamiseks täielikult sisustatud, |
| --- | --- |

—

nende siseruumid on elamiseks täielikult sisustatud,

| — | nende keskel on üks või kaks väikeste ratastega telge ja veotiisel, mis võimaldab manööverdamist üksnes asukoha ümbruses, |
| --- | --- |

—

nende keskel on üks või kaks väikeste ratastega telge ja veotiisel, mis võimaldab manööverdamist üksnes asukoha ümbruses,

| — | maanteedel liikumiseks tuleb need laadida järelhaagisele või veoautole, kuna neil ei ole elektrilisi signaaltulesid ega pidurdusseadiseid, ning seetõttu ei saa neid kanda liiklusregistritesse liiklusvahendina. |
| --- | --- |

—

maanteedel liikumiseks tuleb need laadida järelhaagisele või veoautole, kuna neil ei ole elektrilisi signaaltulesid ega pidurdusseadiseid, ning seetõttu ei saa neid kanda liiklusregistritesse liiklusvahendina.

GRUPP 95

MÄNGUASJAD, MÄNGUD JA SPORDIINVENTAR; NENDE OSAD JA TARVIKUD

| 9503 00 | Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja -kärud; nukud; muud mänguasjad; vähendatud suurusega („mõõtkavas”) mudelid jms meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või liikumatud; igasugused mosaiikpildid

  Sellesse rubriiki kuuluvad:






  1. | vees mängimiseks mõeldud erineva kuju ja suurusega täispuhutavad tooted, nt ujumisrõngad, looma kujud jmt, ka kaunistatud, mille peal võib istuda; |
| --- | --- | --- |

9503 00

Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja -kärud; nukud; muud mänguasjad; vähendatud suurusega („mõõtkavas”) mudelid jms meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või liikumatud; igasugused mosaiikpildid

Sellesse rubriiki kuuluvad:

1.

vees mängimiseks mõeldud erineva kuju ja suurusega täispuhutavad tooted, nt ujumisrõngad, looma kujud jmt, ka kaunistatud, mille peal võib istuda;

| 2. | täispuhutavad laste mängupaadid. |
| --- | --- |

2.

täispuhutavad laste mängupaadid.

Sellesse rubriiki ei kuulu:

| a) | täispuhutavad mansetid, kraed, vööd vms tooted, mis ei ole tehtud turvalisuse ega päästmise otstarbeks, kuid mis aitavad inimesel veepinnal püsida, nt ujuma õppimisel (rubriik 9506); |
| --- | --- |

a)

täispuhutavad mansetid, kraed, vööd vms tooted, mis ei ole tehtud turvalisuse ega päästmise otstarbeks, kuid mis aitavad inimesel veepinnal püsida, nt ujuma õppimisel (rubriik 9506);

| b) | täispuhutavad madratsid (koostismaterjal); |
| --- | --- |

b)

täispuhutavad madratsid (koostismaterjal);

| c) | tooted, mis oma idee poolest on mõeldud üksnes loomadele (nt naistenõgest sisaldavad riidest „hiired”, pühvlinahast „närimiskingad”, plastkondid).
  Vt ka selle grupi märkus 5. |
| --- | --- |

c)

tooted, mis oma idee poolest on mõeldud üksnes loomadele (nt naistenõgest sisaldavad riidest „hiired”, pühvlinahast „närimiskingad”, plastkondid).

Vt ka selle grupi märkus 5.

9503 00 10

Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja -kärud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad laste poolt juhitavad sisepõlemiskolbmootoriga ratastega mänguasjad, nn „neljarattalised sõidukid (Quad)”, tingimusel, et järgmisi piiranguid ei ületata:

| — | kiirus mitte üle 20 km/h; |
| --- | --- |

—

kiirus mitte üle 20 km/h;

| — | netomass mitte üle 50 kg; |
| --- | --- |

—

netomass mitte üle 50 kg;

| — | silindrite töömaht mitte üle 49 cm3; |
| --- | --- |

—

silindrite töömaht mitte üle 49 cm3;

| — | ühekäiguline ülekanne; |
| --- | --- |

—

ühekäiguline ülekanne;

| — | ainult ühe tagaratta pidurdussüsteem. |
| --- | --- |

—

ainult ühe tagaratta pidurdussüsteem.

Erinevalt enamusest sellesse rubriiki klassifitseeritavatest ratastega mänguasjadest, on „neljarattaline sõiduk (Quad)”, kavandatud kasutamiseks liigestatud maastikul.

Kui üks eelpool nimetatud kriteeriumidest ei ole täidetud, tuleb „neljarattaline sõiduk (Quad)”, klassifitseerida rubriiki 8703.

9503 00 21

Nukud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9503 punkt C, kaks esimest lõiku.

Vaata ka alamrubriikide 9503 00 81–9503 00 99 selgitavad märkused.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokkupanemata või osadeks võetud nukud.

9503 00 29

Osad ja tarvikud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9503 punkt C, kolmas lõik.

9503 00 35 ja 9503 00 39

Muud mängukonstruktorid ja kokkupandavad mänguasjad

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad mänguasjade omadustega ehituskonstruktorid ja kokkupandavad mänguasjad (ehitusklotsid), v.a vähendatud suurusega („mõõtkavas”) mudelid. Taolistel toodetel on järgmised tunnused:

| — | need koosnevad kahest või mitmest üksikosast, mis esitatakse tollile ühes pakendis; |
| --- | --- |

—

need koosnevad kahest või mitmest üksikosast, mis esitatakse tollile ühes pakendis;

| — | üksikosad on vastastikku üksteist täiendavad ning need ei sobi üksikuna mängimiseks. Nende ehituskonstruktorite juures võib olla koosteplaan. |
| --- | --- |

—

üksikosad on vastastikku üksteist täiendavad ning need ei sobi üksikuna mängimiseks. Nende ehituskonstruktorite juures võib olla koosteplaan.

9503 00 41 ja 9503 00 49

Mänguasjad, mis kujutavad loomi või muid olendeid peale inimeste

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokkupanemata või osadeks võetud mänguasjad, mis kujutavad loomi või muid olendeid peale inimeste.

9503 00 75 ja 9503 00 79

Muud motoriseeritud mänguasjad ning mudelid

Nendes alamrubriikides tähendab termin „mootor” rubriikide 8406–8408, 8410–8412 või 8501 mis tahes mootorit või jõumasinat, nt pneumaatilisi jõumasinaid ja mootoreid, hoorattaid, vedruajamiga või vastukaalu abil töötavaid mehhanisme.

9503 00 81 kuni 9503 00 99

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad inimesetaolised kujukesed, mis kujutavad, näiteks, filmi-, muinasjutu- või koomiksitegelasi, indiaanlasi, astronaute või sõdureid, ilma liikuvate osadeta ning äravõetavate riieteta, ja mis on alusplaadile, pjedestaalile vms alusele kinnitatud, mis võimaldab neil samas asendis toetamata püsida.

Taolised kujukesed moodustavad sageli kollektsioonisarja osa. Kuna need on väikesed, kerged ja tugevad, kasutavad lapsed neid tavaliselt mänguasjadena. Nende ajaviitefunktsioon kaalub seetõttu üles nende kaunistusväärtuse.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokkupanemata või osadeks võetud inimesetaolised kujukesed (tinasõdurid jms).

9504

Vahendid laua- jm meelelahutusmängudeks, mida mängitakse kinnistes ruumides, k.a piljardilauad, kasiinode mängulauad, keegliradade automaatseadmed

9504 20 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad piljardilaua tarvikud, nagu kiid, kiitoed, kuulid, piljardikriidid ja kuuli või veeremistee markerid.

9504 90 10

Elektriliste võidusõiduautode komplektid võistlusmängudeks

Selle alamrubriigi toodete hulka kuuluvad kahe või mitme ringsõidurajaga võidusõiduteed kahe või enama auto üheaegseks võistlemiseks.

9505

Tooted pühadeks, karnevali- ja muud lõbustusesemed, k.a nõiakunsti- ja pilaesemed

Lisaks HSi selgitavatele märkustele (rubriik 9505, punkt A), peab pidupäeva spetsiifilise esemena klassifitseerimiseks olema tootel ehisväärtus (välisilme ja kaunistus) ja see peab olema kavandatud, valmistatud ja tunnustatud üksnes pühade esemena. Neid tooteid kasutatakse aasta teataval päeval või ajavahemikul.

Need tooted on oma konstruktsiooni ja välisilme tõttu (trükimustrid, kaunistused, sümbolid või pealdised) sellised, et neid kasutatakse teatavate pühade ajal.

„Pühad” on teatav päev või ajavahemik aastas, kui kogukond pidutseb sellele pidupäevale omaste sümbolitega ja sellega seotud tavade järgi. Mõned pühad on alguse saanud antiikajast ja on seotud teatavate religioossete rituaalide järgimisega, teised on olulised rahvuslike pühadena. Sellised sündmused on näiteks jõulud, lihavõtted, halloween, sõbrapäev, sünnipäevad ja pulmad.

Järgmisi tooteid loetakse samuti pidupäevade spetsiifilisteks esemeteks:

| — | pühaderiietuses kujukesed, mis on seotud asjaomaste pühade ainestikuga või sooritavad pühadele omaseid tegevusi; |
| --- | --- |

—

pühaderiietuses kujukesed, mis on seotud asjaomaste pühade ainestikuga või sooritavad pühadele omaseid tegevusi;

| — | halloweeni tehiskõrvitsad (naeratavad või mitte); |
| --- | --- |

—

halloweeni tehiskõrvitsad (naeratavad või mitte);

| — | lihavõttepühade ajal traditsiooniliselt kasutatavad esemed (nt tehislikud lihavõttemunad (v.a pakkimise otstarbel), lihavõttetibud ja lihavõttejänkud); |
| --- | --- |

—

lihavõttepühade ajal traditsiooniliselt kasutatavad esemed (nt tehislikud lihavõttemunad (v.a pakkimise otstarbel), lihavõttetibud ja lihavõttejänkud);

| — | küpsetiste kaunistamiseks trükitud paberikaunistused, mis on seotud teatavate pühadega; |
| --- | --- |

—

küpsetiste kaunistamiseks trükitud paberikaunistused, mis on seotud teatavate pühadega;

| — | pidupäeva kaunistusega keraamilised esemed, mida kasutatakse dekoratiivsel eesmärgil. |
| --- | --- |

—

pidupäeva kaunistusega keraamilised esemed, mida kasutatakse dekoratiivsel eesmärgil.

Pühadeesemetena ei käsitata tarbeesemeid, isegi kui neil on teatavatele pühadele omane kujundus ja ornamentika.

Sellesse rubriiki ei kuulu:

| a) | mänguasjad, sealhulgas kaisuloomad ja mängud; |
| --- | --- |

a)

mänguasjad, sealhulgas kaisuloomad ja mängud;

| b) | kaunistusega püsimagnetid (nn külmikumagnetid); |
| --- | --- |

b)

kaunistusega püsimagnetid (nn külmikumagnetid);

| c) | pildiraamid; |
| --- | --- |

c)

pildiraamid;

| d) | pakkimise otstarbel kasutatavad tehislikud lihavõttemunad; |
| --- | --- |

d)

pakkimise otstarbel kasutatavad tehislikud lihavõttemunad;

| e) | inglikujud; |
| --- | --- |

e)

inglikujud;

| f) | miniatuursed kaunistused (nt käekoti või kellukese kujuga) šokolaadi või maiustuste pakkimiseks; |
| --- | --- |

f)

miniatuursed kaunistused (nt käekoti või kellukese kujuga) šokolaadi või maiustuste pakkimiseks;

| g) | mahutid või karbid (näiteks jõulukuuse või jõuluvana kujuga); |
| --- | --- |

g)

mahutid või karbid (näiteks jõulukuuse või jõuluvana kujuga);

| h) | pühadekaunistusega küünlajalad; |
| --- | --- |

h)

pühadekaunistusega küünlajalad;

| ij) | pühadekaunistusega keraamilised tarbeesemed; |
| --- | --- |

ij)

pühadekaunistusega keraamilised tarbeesemed;

| k) | pühadekaunistusega laudlinad, lauakatted ja salvrätikud; |
| --- | --- |

k)

pühadekaunistusega laudlinad, lauakatted ja salvrätikud;

| l) | rõivad ja kostüümid. |
| --- | --- |

l)

rõivad ja kostüümid.

9506

Muud käesolevas grupis nimetamata tooted ja inventar kehaliste harjutuste, võimlemise, kergejõustiku jm spordialade (k.a lauatennis) ning vabaõhumängude tarbeks; ujumis- ja sõudmisbasseinid

9506 11 10

Murdmaasuusad

Selle alamrubriigi tooted on väga kerged ja mäesuuskadest kitsamad.

9506 11 80

Muud suusad

Sellesse alamrubriiki kuuluvad hüppesuusad. Hüppesuusad on tavalistest suuskadest märksa pikemad ja laiemad. Hüppesuuskadel ei ole äärekante ja nende põhjad on soontega.

9506 29 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad täispuhutavad mansetid, kraed, vööd vms tooted, mis ei ole tehtud turvalisuse ega päästmise otstarbeks, kuid mis aitavad ujumist õppival inimesel veepinnal püsida.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| a) | päästevööd ja -vestid (koostismaterjal); |
| --- | --- |

a)

päästevööd ja -vestid (koostismaterjal);

| b) | mängimiseks mõeldud täispuhutavad tooted (rubriik 9503). |
| --- | --- |

b)

mängimiseks mõeldud täispuhutavad tooted (rubriik 9503).

9506 31 00

Golfikepid, komplektis

Golfikeppidel on terasest, alumiiniumist või süsinikkiust varred, mille ühes otsas on nahast või kummist käepide ja teises otsas terasest või puust pea. Erinevad pead on erineva kaldeastmega, et võimaldada pallile erineva pikkusega lööke.

9506 32 00

Pallid

Golfipallides on poolümarad lohud, et palli lennusuunda hoida. Võistlustel kasutatavad pallid on maksimummassiga 45,93 g ja diameetriga vähemalt 42,67 mm.

9506 40 10

Reketid, pallid ja võrgud

Kerakujulised lauatennisepallid valmistatakse tselluloidist või samalaadsest materjalist, massiga 2,7 g ja diameetriga 40 mm ja ümbermõõduga umbes 12,6 cm.

Lauatennisevõrgud on 15,25 cm laiad (kõrged) ja 183 cm pikad.

9506 59 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad sulgpallireketid, mis on tennisereketitest väiksemad ja kergemad; nende varred on õhemad ja väga painduvad.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seinatennisereketid (squashireketid).

9506 61 00

Tennisepallid

Kummist vildiga kaetud õmblusteta tennisepallid; diameetriga 6,35–7,30 cm; miinimumkaaluga 56,00 g ja maksimumkaaluga 59,40 g.

9506 69 10

Kriketi- ja polopallid

Kriketipallidel on nahkümbris, millesse on kokku pressitud takk, saepuru ja kork. Need on ümbermõõduga 20,50–22,90 cm, kaaluga 133–163 g.

Polopallid on valmistatud puidust, bambusest või plastist; diameetriga 7,6–8,9 cm ja kaaluga 120–135 g.

9506 69 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii lastele kui ka täiskasvanutele mõeldud, igasuguse suuruse, kuju ja massiga žonglööripallid.

9506 70 10

Uisud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka uisusaapad, kui nende külge on kinnitatud uisud.

9506 70 30

Rulluisud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka uisusaapad, kui nende külge on kinnitatud uisud.

9506 91 10

Muutsammuga takistusmehhanismiga aparatuur harjutuste sooritamiseks

Sellesse alamrubriiki kuuluvad treeninguseadmed, nagu näiteks sõudmistrenažöörid, ergomeeter-jalgrattad, stepperid ja jooksulindid, kus kasutaja saab mehhanismi abil valida soovitud koormuse.

9506 99 10

Kriketi- ja poloinventar, v.a pallid

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kriketikurikad (kõvast puidust, maksimaalse laiusega 10,8 cm ja maksimaalse pikkusega 96,5 cm) ning polokurikad (-haamrid).

9506 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad lastele või täiskasvanutele mõeldud nn „frisbees”.

9507

Õngeridvad, -konksud jm varustus õngepüügiks; kahvad, liblikavõrgud jms võrgud; peibutuslinnud (mulaažid) (v.a rubriikides 9208 ja 9705 nimetatud) jms jahitarbed

9507 10 00

Õngeridvad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9507, punkt 3.

9507 90 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad:

| 1. | HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 2 osundatud kahvad, liblikavõrgud jms võrgud; |
| --- | --- |

1.

HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 2 osundatud kahvad, liblikavõrgud jms võrgud;

| 2. | HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 3 osundatud õngepüügivarustus (v.a ridvad); |
| --- | --- |

2.

HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 3 osundatud õngepüügivarustus (v.a ridvad);

| 3. | HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 4 osundatud peibutusvahendid ning jahipidamis- ja täpsuslaskmisinventar. |
| --- | --- |

3.

HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 4 osundatud peibutusvahendid ning jahipidamis- ja täpsuslaskmisinventar.

GRUPP 96

MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED

| 9601 | Töödeldud elevandiluu, luu, kilpkonnaluu, sarv, hirvesarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest (sh voolitud tooted)

  Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9601, teine lõik. |
| --- | --- |
| 9602 00 00 | Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503), tooted sellest

  Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9601, teine lõik, mis vastavate muudatustega kehtib selle rubriigi kohta.
  Aglomeeritud sepioliit (merivaht) ja aglomeeritud merevaik, mis esitatakse tollile plaatide, kangide, pulkade jms kujul ja mida ei ole peale lihtsa vormimise edasi töödeldud, klassifitseeritakse rubriiki 2530. |
| 9603 | Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad seadmete, mehhanismide ja sõidukite osadena), mehaanilised motoriseerimata põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid; kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid) |
| 9603 10 00 | Luuad ja harjad, vitstest vm kimpu seotud looduslikust materjalist, vartega või varteta

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 9603 punkt A. |
| 9603 21 00 kuni 9603 29 80 | Hambaharjad, vahupintslid, juukseharjad, küüneharjad, ripsmeharjad jm tualettharjad ja -pintslid, k.a harjad tualett-tarvete osadena

  Ripsmeharjad koosnevad tavaliselt mitmest käepideme suhtes täisnurga all varre külge pandud karvakimbust.
  Riide- ja saapaharju ei klassifitseerita nendesse alamrubriikidesse (alamrubriik 9603 90 91). |
| 9603 40 90 | Maalrirullid ja -tampoonid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603, punkt F, kaks esimest lõiku. |
| 9603 90 10 | Mehaanilised põrandaharjad, mootorita

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603 punkt C. |
| 9606 | Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; nööbitoorikud |
| 9606 30 00 | Nööbivormid jm nööpide osad; nööbitoorikud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9606, neljas lõik, punktid 1, 2 ja 3. |
| 9608 | Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvad |
| 9608 10 10 kuni 9608 10 99 | Pastapliiatsid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 1.
  Nende alamrubriikide tooted võivad olla varustatud (tavaliselt digitaalnäidikuga) elektronkellaga. |
| 9608 31 00 kuni 9608 39 90 | Täitesulepead, stilograafid jms

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 3. |
| 9608 40 00 | Liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 5. |
| 9608 91 00 | Suled ja suleotsikud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka spetsiaalsete pliiatsite (sulepeade) toruotsikud (silindrid), mida kasutatakse tähešabloonide jaoks. |
| 9608 99 20 ja 9608 99 80 | Muud

  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad pastapliiatsite kuulid; need on tavaliselt valmistatud volframkarbiidist, aga ka muudest metallidest (v.a terasest, rubriik 7326 või 8482) ja nende läbimõõt on 0,6–1,25 mm.
  Sulgedes ja suleotsikutes kasutatavad kuulid klassifitseeritakse siiski valmistusmaterjalist olenemata alamrubriiki 9608 91 00 (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9608, osad). |
| 9609 | Pliiatsid (v.a rubriigis 9608 nimetatud), värvipliiatsid, pliiatsisüdamikud, pastellid, söepliiatsid, kirjutus- ja joonistuskriidid, rätsepakriidid |
| 9609 10 10 ja 9609 10 90 | Pliiatsid ja värvipliiatsid, jäigas ümbrises südamikega

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, esimene lõik, punkt B. |
| 9609 20 00 | Pliiatsisüdamikud, harilikud või värvilised

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, kolmas lõik, punkt 7. |
| 9612 | Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel, kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta |
| 9612 10 10 kuni 9612 10 80 | Lindid

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, punkt 1. |
| 9612 20 00 | Templipadjad

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, punkt 2. |
| 9613 | Välgumihklid jm süütajad (v.a rubriigi 3603 süütajad), mehaanilised või elektrilised; nende osad, v.a tulekivid ja taht

  Sellesse rubriiki kuuluvad süütajad, millesse on sisse ehitatud elektrooniline minikalkulaator ja/või elektronkell. |
| 9614 00 | Piibud (k.a piibukahad) ja sigari- või sigaretipitsid, nende osad |
| 9614 00 10 | Piibutoorikud puust või juurtest, jämedalt töödeldud

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9614, esimene lõik, punkt 4. |

9601

Töödeldud elevandiluu, luu, kilpkonnaluu, sarv, hirvesarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest (sh voolitud tooted)

Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9601, teine lõik.

9602 00 00

Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503), tooted sellest

Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9601, teine lõik, mis vastavate muudatustega kehtib selle rubriigi kohta.

Aglomeeritud sepioliit (merivaht) ja aglomeeritud merevaik, mis esitatakse tollile plaatide, kangide, pulkade jms kujul ja mida ei ole peale lihtsa vormimise edasi töödeldud, klassifitseeritakse rubriiki 2530.

9603

Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad seadmete, mehhanismide ja sõidukite osadena), mehaanilised motoriseerimata põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid; kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid)

9603 10 00

Luuad ja harjad, vitstest vm kimpu seotud looduslikust materjalist, vartega või varteta

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 9603 punkt A.

9603 21 00 kuni 9603 29 80

Hambaharjad, vahupintslid, juukseharjad, küüneharjad, ripsmeharjad jm tualettharjad ja -pintslid, k.a harjad tualett-tarvete osadena

Ripsmeharjad koosnevad tavaliselt mitmest käepideme suhtes täisnurga all varre külge pandud karvakimbust.

Riide- ja saapaharju ei klassifitseerita nendesse alamrubriikidesse (alamrubriik 9603 90 91).

9603 40 90

Maalrirullid ja -tampoonid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603, punkt F, kaks esimest lõiku.

9603 90 10

Mehaanilised põrandaharjad, mootorita

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603 punkt C.

9606

Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; nööbitoorikud

9606 30 00

Nööbivormid jm nööpide osad; nööbitoorikud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9606, neljas lõik, punktid 1, 2 ja 3.

9608

Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvad

9608 10 10 kuni 9608 10 99

Pastapliiatsid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 1.

Nende alamrubriikide tooted võivad olla varustatud (tavaliselt digitaalnäidikuga) elektronkellaga.

9608 31 00 kuni 9608 39 90

Täitesulepead, stilograafid jms

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 3.

9608 40 00

Liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 5.

9608 91 00

Suled ja suleotsikud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka spetsiaalsete pliiatsite (sulepeade) toruotsikud (silindrid), mida kasutatakse tähešabloonide jaoks.

9608 99 20 ja 9608 99 80

Muud

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad pastapliiatsite kuulid; need on tavaliselt valmistatud volframkarbiidist, aga ka muudest metallidest (v.a terasest, rubriik 7326 või 8482) ja nende läbimõõt on 0,6–1,25 mm.

Sulgedes ja suleotsikutes kasutatavad kuulid klassifitseeritakse siiski valmistusmaterjalist olenemata alamrubriiki 9608 91 00 (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9608, osad).

9609

Pliiatsid (v.a rubriigis 9608 nimetatud), värvipliiatsid, pliiatsisüdamikud, pastellid, söepliiatsid, kirjutus- ja joonistuskriidid, rätsepakriidid

9609 10 10 ja 9609 10 90

Pliiatsid ja värvipliiatsid, jäigas ümbrises südamikega

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, esimene lõik, punkt B.

9609 20 00

Pliiatsisüdamikud, harilikud või värvilised

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, kolmas lõik, punkt 7.

9612

Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel, kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta

9612 10 10 kuni 9612 10 80

Lindid

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, punkt 1.

9612 20 00

Templipadjad

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, punkt 2.

9613

Välgumihklid jm süütajad (v.a rubriigi 3603 süütajad), mehaanilised või elektrilised; nende osad, v.a tulekivid ja taht

Sellesse rubriiki kuuluvad süütajad, millesse on sisse ehitatud elektrooniline minikalkulaator ja/või elektronkell.

9614 00

Piibud (k.a piibukahad) ja sigari- või sigaretipitsid, nende osad

9614 00 10

Piibutoorikud puust või juurtest, jämedalt töödeldud

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9614, esimene lõik, punkt 4.

XXI JAOTIS

KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

GRUPP 97

KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

| 9705 00 00 | Kollektsioonid ja kollektsiooniobjektid zooloogia, botaanika, mineraloogia, anatoomia, ajaloo, arheoloogia, paleontoloogia, etnograafia või numismaatika valdkonnast







  1. | Sellesse alamrubriiki kuuluvad ajaloolise väärtusega mootorsõidukid kollektsiooniobjektidena, kui need vastavad Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuasja nr C 200/84 otsuse kriteeriumidele ning seetõttu






  — | neil on teatav harulduse väärtus, |
| --- | --- | --- | --- |

9705 00 00

Kollektsioonid ja kollektsiooniobjektid zooloogia, botaanika, mineraloogia, anatoomia, ajaloo, arheoloogia, paleontoloogia, etnograafia või numismaatika valdkonnast

1.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ajaloolise väärtusega mootorsõidukid kollektsiooniobjektidena, kui need vastavad Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuasja nr C 200/84 otsuse kriteeriumidele ning seetõttu

—

neil on teatav harulduse väärtus,

| — | neid ei kasutata tavaliselt esialgsel otstarbel, |
| --- | --- |

—

neid ei kasutata tavaliselt esialgsel otstarbel,

| — | väljaspool tavalist kaubandust samalaadsete tarbeesemetega on need eriliste tehingute objektiks, |
| --- | --- |

—

väljaspool tavalist kaubandust samalaadsete tarbeesemetega on need eriliste tehingute objektiks,

| — | need on hinnalised ja |
| --- | --- |

—

need on hinnalised ja

| — | need illustreerivad olulist sammu inimkonna arengu evolutsioonis või evolutsiooni ühte etappi. |
| --- | --- |

—

need illustreerivad olulist sammu inimkonna arengu evolutsioonis või evolutsiooni ühte etappi.

Pidades silmas tõika, et mootorsõiduk on põhiliselt võrdlemisi lühikese elueaga tarbeese, ja arvestades pidevat tehnilist arengut, võidakse eelpool nimetatud otsuse tingimusi — kuivõrd faktid ei ole nendega ilmselges vastuolus — kohaldada alljärgneva kohta:

| — | esialgses seisundis sõidukid, mille keresid, juhtimis- või pidurdussüsteeme, mootorit jms ei ole märkimisväärselt muudetud ja mis on vähemalt 30 aastat vanad ning mille mudelit või tüüpi enam ei toodeta, |
| --- | --- |

—

esialgses seisundis sõidukid, mille keresid, juhtimis- või pidurdussüsteeme, mootorit jms ei ole märkimisväärselt muudetud ja mis on vähemalt 30 aastat vanad ning mille mudelit või tüüpi enam ei toodeta,

| — | kõik enne 1950. aastat valmistatud sõidukid, ka sõidukõlbmatud. |
| --- | --- |

—

kõik enne 1950. aastat valmistatud sõidukid, ka sõidukõlbmatud.

| 2. | Rubriiki kuuluvad samuti ajaloolise väärtusega kollektsiooniobjektid:






  a) | mootorsõidukid, valmistusajast hoolimata, kui neid on tõendavalt kasutatud ajaloolise sündmuse puhul; |
| --- | --- | --- |

2.

Rubriiki kuuluvad samuti ajaloolise väärtusega kollektsiooniobjektid:

a)

mootorsõidukid, valmistusajast hoolimata, kui neid on tõendavalt kasutatud ajaloolise sündmuse puhul;

| b) | võidusõidumasinad, mis on tõendavalt kavandatud, ehitatud ja mida kasutatakse üksnes võidusõidu jaoks ja mis on saavutanud mainekatel siseriiklikel või rahvusvahelistel võistlustel märkimisväärset edu. |
| --- | --- |

b)

võidusõidumasinad, mis on tõendavalt kavandatud, ehitatud ja mida kasutatakse üksnes võidusõidu jaoks ja mis on saavutanud mainekatel siseriiklikel või rahvusvahelistel võistlustel märkimisväärset edu.

Tõendusena võidakse kasutada asjakohast dokumentatsiooni, nt teatmeteoseid või erialakirjandust või tunnustatud asjatundjate arvamusi.

| 3. | Eelpool nimetatud selgitavad märkused vajalike muudatustega kehtivad ka mootorrataste kohta. |
| --- | --- |

3.

Eelpool nimetatud selgitavad märkused vajalike muudatustega kehtivad ka mootorrataste kohta.

| 4. | Sellesse rubriiki ei kuulu vähendatud koopiad, mis ei vasta eelpool nimetatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4.

Sellesse rubriiki ei kuulu vähendatud koopiad, mis ei vasta eelpool nimetatud kriteeriumidele.

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 275/2008 (ELT L 85, 27.3.2008, lk 3).

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

(3)  EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1.

(4)  ELT C 90, 11.4.2008, lk 1.

(5)  ELT L 286, 31.10.2007, lk 1.

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(7)  EÜT L 17, 21.1.1997, lk 1.

(8)  Kui toode on Walk’i koonuspenetratsiooni testi jaoks, tehtud ASTM D 217 meetodi järgi, liiga kõva, siis kohaldatakse koonuspenetratsioonitesti ATM D 937 meetodi järgi.

(9)  Gaasilist olekut täheldatakse temperatuuril 15 °C ja rõhul 1 013 millibaari.

(10)  Vastavad terminid: — duplikaatnegatiiv: Dupe negative (ingl.k.) — contretype négatif (pr.k.) — Dup Negativ (saksa k.) — controtipi negativi (it.k.) — duplicaat-negatief (holl.k.); — vahenegatiiv: Intermediate negative, internegative (ingl.k.) — internégatif (pr.k.) — Zwischennegativ (saksa k.) — internegativi (it.k.) — internegatief (holl.k.).

---