# Uradni list C 182/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 182 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 654. maj 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 182

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 654. maj 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 182/01 | Sporočilo Komisije – Delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024 | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 182/01

Sporočilo Komisije – Delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 182/02 | Menjalni tečaji eura — 3. maj 2022 | 13 |
| | Računsko sodišče |
| 2022/C 182/03 | Mnenje št. 1/2022
  (v skladu s členom 287(4) PDEU)
  o predlogu Komisije za uredbo o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij | 14 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2022/C 182/04 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o dveh predlogih sklepov Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo in ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu) | 15 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 182/02

Menjalni tečaji eura — 3. maj 2022

13

Računsko sodišče

2022/C 182/03

Mnenje št. 1/2022
  (v skladu s členom 287(4) PDEU)
  o predlogu Komisije za uredbo o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

14

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2022/C 182/04

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o dveh predlogih sklepov Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo in ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

15

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 182/05 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 20 |
| 2022/C 182/06 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 25 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 182/05

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

20

2022/C 182/06

Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

25

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024

(2022/C 182/01)

1.   Uvod

Napetosti na trgu energije, s katerimi se je EU soočila v zadnjih mesecih, so jasno opozorilo glede tveganj in stroškov, ki običajno spremljajo veliko odvisnost od uvoženih fosilnih goriv, ki jo je še zaostril ruski napad na Ukrajino. Cene energije so ponovno v središču pozornosti politike glede na to, kako zelo realen je njihov učinek na evropske državljane in podjetja. Vendar to za Evropo ni prva energetska kriza in najverjetneje tudi ne bo zadnja, če ne bomo povečali odpornosti s povečanjem naložb v zeleni prehod, pri tem pa na prvo mesto postavili energijsko učinkovitost (1). Trenutne razogljičene energetske zmogljivosti še zdaleč ne morejo zadovoljevati vseh potreb po energiji, nižja poraba energije pa lahko v takih okoliščinah takoj zagotovi prispevek. V prihodnosti bodo prihranki energije bistven del razvoja stroškovno optimalnega, odpornega energetskega sistema, ki bo zmožen zagotavljati cenovno dostopne energetske storitve za vse ter odpraviti energetsko revščino (2). Energijska učinkovitost bo tudi ključni sestavni del načrta RePowerEU, ki naj bi ga Komisija, kot so ji naročili voditelji EU, predstavila do maja.

Politike EU za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami so ključni del te agende. To so pravila enotnega trga, na podlagi katerih lahko podjetja, državljani in vlade lažje in z manj stroški prispevajo k prehodu na čisto energijo in uresničijo cilje EU na področju energijske učinkovitosti in širše cilje „evropskega zelenega dogovora“, vključno z agendo za krožno gospodarstvo. Ustvarjajo poslovne priložnosti in povečujejo odpornost z določanjem usklajenih pravil za „izdelke, povezane z energijo“ o vidikih, kot so poraba energije, poraba vode, ravni emisij in učinkovitost materialov, spodbujajo tako povpraševanje po bolj trajnostnih izdelkih kot tudi ponudbo le-teh, obenem pa znatno zmanjšujejo izdatke porabnikov energije: po ocenah so prihranki v letu 2021 presegli 120 milijard EUR in bi se v letu 2022 lahko podvojili (3).

V okviru možnosti obstoječih pravil EU za okoljsko primerno zasnovo in v sinergiji z osredotočenostjo na energijsko učinkovitost ta delovni načrt krepi osredotočenost na vidike krožnosti pri okoljsko primerni zasnovi, podobno kot prejšnji delovni načrt9 in v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo iz leta 2020 (4). Še preden začne veljati uredba o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov in še preden nadomesti sedanjo direktivo o okoljsko primerni zasnovi, je mogoče proučiti nove zahteve o vidikih učinkovitosti materialov za posamezne izdelke, ki tudi bodo proučene. S tem naj bi se še izboljšala krožnost ter zmanjšala skupni okoljski in ogljični odtis izdelkov, povezanih z energijo, ter dosegla večja odpornost EU.

Tako direktiva o okoljsko primerni zasnovi (5) kot tudi uredba o okviru za označevanje z energijskimi nalepkami (6) določata merila za sprejetje ukrepov za specifične skupine izdelkov. Obe tudi zahtevata, da se prednostne naloge določijo s tekočimi delovnimi načrti, ki se redno posodabljajo ter v katerih je ocenjen doseženi napredek in ki vključujejo okvirne prednostne naloge za nove skupine izdelkov, povezanih z energijo, ki jih je treba upoštevati.

Ta načrt temelji na delu, opravljenem od sprejetja prve direktive o okoljsko primerni zasnovi in prejšnjih delovnih načrtov (ki zajemajo obdobja 2009–2011 (7), 2012–2014 (8) in 2016–2019 (9)), zajema pa tudi delo, ki se zahteva na podlagi uredbe o okviru za označevanje z energijskimi nalepkami, ki določa roke za prevrednotenje obstoječih nalepk, ter vsebuje pregled napredka, doseženega pri evropskem registru izdelkov za označevanje z energijskimi nalepkami (EPREL). Nazadnje načrt zajema tudi podobno delo pri označevanju pnevmatik, čeprav temelji na posebni pravni podlagi (10).

Uredba o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov, ki je bila sprejeta hkrati s tem delovnim načrtom, bo nadomestila direktivo o okoljsko primerni zasnovi z uredbo, ki se bo uporabljala za širši nabor izdelkov in bo omogočila nadaljnjo razširitev zahtev glede trajnostnosti za regulirane izdelke. Dokler ta nova uredba ne začne veljati, se bo nadaljevalo izvajanje sedanje direktive. Ta dokument se osredotoča na izdelke, povezane z energijo, ter zanje določa prednostne naloge in načrtovanje. V njem je predstavljeno delo v zvezi s posameznimi izdelki ter horizontalno delo pri izvajanju, utrjevanju in nadaljnjem razvoju tega pomembnega nabora zakonodaje EU, ki se neposredno uporablja. Ko bo sprejeta uredba o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov, bo delo v zvezi z izdelki, povezanimi z energijo, v prihodnosti vključeno v širši okvir delovnih načrtov na podlagi uredbe o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov in ostalo pomembno področje poudarka.

Trenutno je z okoli 50 ukrepi reguliranih približno 30 skupin izdelkov, povezanih z energijo. Ukrepi se uporabljajo za več milijard izdelkov (11), ki so vsako leto dani na trg, ter vsak dan neposredno vplivajo na dobavitelje, trgovce na drobno, podjetja in potrošnike. Približno polovica skupne končne porabe energije v EU se porabi v izdelkih, za katere velja ta zakonodaja.

Pri pripravi delovnega načrta se je pokazalo, da še obstajajo možnosti za znatne, stroškovno učinkovite prihranke s širitvijo področja uporabe na nove izdelke, povezane z energijo. Hkrati je ključno spoznanje, pridobljeno iz izvajanja zadnjega delovnega načrta, to, da je za izkoristek vseh prednosti tega področja politike potrebna boljša uskladitev ambicij in virov tako za izvajanje politik na ravni EU kot tudi pri prizadevanjih držav članic za nadzor trga.

2.   Ocenjeni učinki politik

V zadnjem poročilu o obračunavanju učinka okoljsko primerne zasnove (12) se ocenjuje, da se je s kumulativnim učinkom pravil EU o okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami povpraševanje po primarni energiji EU v letu 2020 zmanjšalo za 7 % oziroma za 1 037 Twh/leto (zmanjšanje toplogrednih plinov za približno 170 Mt ekvivalenta CO2), vključno s približno 16 milijardami kubičnih metrov plina. Prihranki energije iz ukrepov, ki se trenutno izvajajo, se bodo v prihodnjih letih znatno povečali, predvsem zaradi obračanja zalog, ki v obdobju 2021–2030 v povprečju presega 1 500 Twh/leto. Več kot 60 % prihrankov energije v letu 2020 je bilo ustvarjenih v stanovanjskem sektorju, 24 % v terciarnem sektorju in 10 % v industrijskem sektorju. V letu 2020 je bilo s predpisi EU ustvarjenih za kar 60 milijard EUR koristi za potrošnike na leto (približno 0,4 % BDP EU), kar je 210 EUR na gospodinjstvo na leto. Podobno je bilo v primerjavi s scenarijem nespremenjene politike v letu 2020 ustvarjenih približno 21 milijard EUR dodatnih prihodkov poslovanja na leto, ti pa naj bi do leta 2030 po ocenah narasli na 29 milijard EUR/leto. To ustreza povečanju za več kot 320 000 neposrednih novih delovnih mest v letu 2020 (430 000 do leta 2030). Te ocene temeljijo na ravneh cen energije pred porastom cen v letu 2021 (za podrobnosti prim. delovni dokument služb Komisije).

Na splošno je nedavna študija Mednarodne agencije za energijo (IEA) (13) pokazala, da v državah s politikami, ki se že dolgo izvajajo, naprave zdaj običajno porabijo 30 % manj energije, kot bi je sicer. Programi z najdaljšo tradicijo, kot so tisti v ZDA in EU, po ocenah ustvarjajo letna zmanjšanja za okoli 15 % skupne porabe električne energije (kar je za programe EU približno toliko kot trenutna skupna proizvodnja EU iz vetrne energije oziroma 2- do 3-krat toliko kot proizvodnja iz sončnih panelov).

Raziskava Eurobarometer je pokazala, da velika večina potrošnikov EU (93 %) pozna energijsko nalepko, 79 % pa se pri nakupih naprav ravna po njej (14). Nedavne znanstvene raziskave potrjujejo (15), da imajo stopenjske nalepke, kakršna je energijska nalepka EU, večji učinek na vedenje potrošnikov kot alternativne zasnove.

3.   Sedanje stanje in spoznanja, pridobljena iz prejšnjih delovnih načrtov

Pregled trenutnih ukrepov je na voljo na spletu (16). Od 1. marca 2022 uredbe o okoljsko primerni zasnovi veljajo za 29 skupin izdelkov, uredbe o označevanju z energijskimi nalepkami pa se uporabljajo za 15 skupin izdelkov. Za igralne konzole ter opremo za zajem, obdelavo in prikaz slik so bili priznani prostovoljni panožni sporazumi. Zaradi zmanjševanja tržnega deleža zapletenih TV-komunikatorjev so stranke v letu 2020 prekinile starejši sporazum o zadevnih izdelkih (za te izdelke pa še naprej veljajo horizontalna pravila o porabi energije v stanju pripravljenosti in stanju izključenosti (17)).

Temu delovnemu načrtu so priložene podrobne informacije o stanju napredka pri prednostnih nalogah in delu, opredeljenih v zadnjem delovnem načrtu iz leta 2016 (18). Veliko je bilo doseženega, med drugim posodobitev energijskih nalepk za glavne potrošniške izdelke, kot so hladilniki, pralni stroji, televizorji in svetlobni viri, ter sprejetje zahtev za okoljsko primerno zasnovo za številne izdelke od strežnikov do električnih motorjev. Okoli 40 % dela pa še poteka in bo preneseno na trenutno obdobje načrtovanja. Med zaključenimi delovnimi tokovi številni niso privedli do sprejetja novih pravil, so pa bili zaključeni, ker se je Komisija odločila, da ne nadaljuje z delom ali si vsaj zaenkrat ne prizadeva za zakonodajo, bodisi ker so podrobne preiskave pokazale, da so možnosti manjše ali težje dosegljive, kot se je prvotno domnevalo, bodisi ker so v okviru omejenih kadrovskih virov prevladovale druge prednostne naloge, ali pa je šlo za kombinacijo obojega. Okna, sušilniki za roke, paketi kompresorjev in električni grelniki vode so primeri takih prekinjenih delovnih tokov, katerih možnosti so bodisi omejene bodisi je njihovo izkoriščanje kompleksno, Komisija pa jih z razpoložljivimi upravnimi viri ni mogla nadaljevati.

Potreba po rednem pregledovanju in prilagajanju obstoječih pravil za zagotovitev, da ostanejo primerna, učinkovita in ustrezajo svojemu namenu glede na tržni in tehnološki razvoj je temeljno načelo boljšega pravnega urejanja. Kot priznanje tega dejstva vsi predpisi o okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami ter okvirna zakonodaja vsebujejo posebne klavzule o pregledu z zakonsko predpisanimi roki, do katerih mora Komisija predstaviti preglede ali sprejeti revidirane predpise. Da bi Komisija preprečila nepotrebne zamude, bo odslej sprejela posamezne ukrepe za specifične skupine izdelkov, ko bodo ti pripravljeni, razen če izjemne okoliščine ne utemeljujejo drugače (19).

Ključno pridobljeno spoznanje je, da sčasoma skupna prizadevanja, ki so potrebna za take kritične naloge „vzdrževanja“, postanejo znatna, ker se področje uporabe zakonodaje povečuje (v smislu izdelkov in vrst zahtev), ter da je to delo treba bolje upoštevati pri določanju prednostnih nalog. V nasprotnem primeru bo prišlo do zamud, ki bodo imele pomembne posledice v smislu zamujenih koristi. To je bila ključna ugotovitev revizije, ki jo je v letu 2019 opravilo Evropsko računsko sodišče (ERS) (20). Za tri izbrane izdelke je bilo pri reviziji ugotovljeno, da je pripravljalni postopek namesto pričakovanih treh let in pol trajal osem, sedem oziroma šest let. „Vzdrževanje“ je torej zelo pomemben element delovnega načrta. Hkrati si bo Komisija prizadevala poenostaviti postopek z vključitvijo študij za pregled v zaporedna vrednotenja/ocene učinka ter bolje uskladiti razprave v posvetovalnem forumu s splošnim postopkom za boljše pravno urejanje.

Še eno ključno spoznanje iz zadnjega obdobja je ključna vloga tehnične standardizacije pri okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami. Sodba Splošnega sodišča iz leta 2018 (21), s katero je bila uredba o energijskih nalepkah za sesalnike razglašena za nično, je pokazala, da so predpisi lahko vzrok za pravdne spore, če se pojavijo dvomi o tem, ali so pogoji preskusa res reprezentativni za dejanske pogoje uporabe. Hkrati je bila v novejši in sorodni sodbi (22) ponovno jasno potrjena potreba, da morajo preskusi biti tudi natančni in ponovljivi. Glede na raznolikost tehnologij in vedenje uporabnikov je pravočasen razvoj harmoniziranih standardov z metodami, ki predstavljajo dober kompromis med temi merili, neločljiv in pogosto težaven izziv, ki zahteva veliko virov. V novi strategiji EU za standardizacijo (23) je predlagan sklop ukrepov, s katerimi bi evropski standardizacijski sistem postal bolj funkcionalen in prilagodljiv, s pomočjo katerih bi standardi ponovno postali bistvo odpornega, zelenega in digitalnega enotnega trga EU ter s katerimi bi se okrepila globalna vloga evropskega standardizacijskega sistema.

4.   Prednostne naloge za posamezne izdelke v prihodnjih letih

4.1.   Pregled obstoječih ukrepov

Komisija naj bi pred koncem leta 2024 predstavila ali sprejela 38 pregledov, v letu 2025 pa še 8, ki se bodo posledično morali začeti vnaprej (prim. seznam v delovnem dokumentu služb Komisije). Ti pregledi skupno predstavljajo znatne priložnosti za nadaljnje prihranke pri energiji in učinkovitosti materialov: po prvi grobi oceni naj bi bilo možnih najmanj 170 TWh (pribl. 600 petadžulov (PJ) ali potrebe po ogrevanju približno 15 milijonov stanovanj) dodatnih prihrankov v fazi uporabe, ki bodo dopolnjeni z dodatnimi koristmi, povezanimi z učinkovitostjo materialov/krožnim gospodarstvom, vendar bodo predstavljali velik napor in bodo prevladovali v delu, ki poteka v okviru trenutnega delovnega načrta.

Komisija namerava delo v zvezi s pregledi prednostno razvrstiti v tri glavne skupine na podlagi naslednjih utemeljitev:

| — | grelne in hladilne naprave; Svet je v okviru vala prenove Komisijo pozval, naj „pospeši tekoče delo v zvezi z napravami za ogrevanje in hlajenje s čimprejšnjim prevrednotenjem energijskih nalepk“ (24). To delo bo vsekakor ključen prispevek k razogljičenju stavb in akcijskemu načrtu za ničelno onesnaževanje (25) v okviru skupnih ciljev zelenega dogovora, prav ti izdelki pa med vsemi reguliranimi izdelki porabijo največ energije; |
| --- | --- |

—

grelne in hladilne naprave; Svet je v okviru vala prenove Komisijo pozval, naj „pospeši tekoče delo v zvezi z napravami za ogrevanje in hlajenje s čimprejšnjim prevrednotenjem energijskih nalepk“ (24). To delo bo vsekakor ključen prispevek k razogljičenju stavb in akcijskemu načrtu za ničelno onesnaževanje (25) v okviru skupnih ciljev zelenega dogovora, prav ti izdelki pa med vsemi reguliranimi izdelki porabijo največ energije;

| — | druge skupine izdelkov z energijskimi nalepkami, ki jih je treba prevrednotiti (26); potrošniki morajo biti sposobni še naprej zaupati energijski nalepki EU kot ustreznemu in ažurnemu orodju, ki jih usmerja pri izbirah; pravočasno prevrednotenje in posodobitev preostalih „starih“ energijskih nalepk je zato pomembno in obenem potrebno za poln izkoristek novih lastnosti, ki jih ponuja register EPREL; |
| --- | --- |

—

druge skupine izdelkov z energijskimi nalepkami, ki jih je treba prevrednotiti (26); potrošniki morajo biti sposobni še naprej zaupati energijski nalepki EU kot ustreznemu in ažurnemu orodju, ki jih usmerja pri izbirah; pravočasno prevrednotenje in posodobitev preostalih „starih“ energijskih nalepk je zato pomembno in obenem potrebno za poln izkoristek novih lastnosti, ki jih ponuja register EPREL;

| — | zaključek nekaterih drugih pregledov, ki predstavljajo možnosti za znatne dodatne prihranke na področju energije ali materialov, ki so že dolgo potrebni ali kadar zaradi posebnih okoliščin obstaja jasna in nujna potreba po revizijah (npr. vodne črpalke, ventilatorji, zunanji napajalniki). |
| --- | --- |

—

zaključek nekaterih drugih pregledov, ki predstavljajo možnosti za znatne dodatne prihranke na področju energije ali materialov, ki so že dolgo potrebni ali kadar zaradi posebnih okoliščin obstaja jasna in nujna potreba po revizijah (npr. vodne črpalke, ventilatorji, zunanji napajalniki).

4.2.   Dokončanje novih ukrepov, uvedenih na podlagi prejšnjih delovnih načrtov

V prejšnjih delovnih načrtih so bili opredeljeni izdelki, za katere so se ukrepi na področju okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami na podlagi ocenjevalnih študij in predhodnih ocen zdeli najobetavnejši. Nekateri od teh delovnih tokov še potekajo in bodo zaradi pričakovanih dodatnih koristi preneseni v trenutni delovni načrt.

Znatno je napredovalo delo pri ocenjevanju izvedljivosti zahtev okoljsko primerne zasnove in sistema označevanja z energijskimi nalepkami za mobilne telefone in tablice. Zahteve bi vplivale na vidike energijske učinkovitosti in učinkovitosti materialov (trajnost, popravljivost, nadgradljivost in recikliranje). Te uredbe naj bi bile predvidoma sprejete pred koncem leta 2022.

Prav tako je bil dosežen napredek pri ocenjevanju izvedljivosti zahtev okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami za sončne fotonapetostne module, pretvornike in sisteme, vključno z morebitnimi zahtevami glede ogljičnega odtisa.

V zvezi z opremo za zajem, obdelavo in prikaz slik je Komisija ocenila revizijo prostovoljnega sporazuma, ki so jo predlagali predstavniki tega sektorja, in sklenila, da s sprejetjem te revizije ne bili doseženi cilji iz akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in da se revizija ne more šteti za skladno s smernicami o samoregulativnih (27) instrumentih, zlasti kar zadeva morebitno ponovno uporabo potrošnega blaga. Kot je napovedano v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, bo Komisija začela s pripravo regulativnih ukrepov za to skupino izdelkov.

Komisija prek namenske študije IKT nadaljuje horizontalno delo na izdelkih IKT, kot je napovedano v delovnem načrtu za obdobje 2016–2019 (28). V prvem delu so bili zagotovljeni dokazi za pripravljalno študijo, ki je bila dokončana pred tem delovnim načrtom, o učinkovitosti in morebitnih prihrankih več skupin izdelkov IKT (29). V drugem delu bodo obravnavani splošna poraba energije izdelkov IKT (med drugim zaradi njihove povezljivosti in prenosa podatkov), učinkovitost materialov in vedenjski vidiki, da bi se opredelili najučinkovitejši načini njihovega reguliranja, kadar je to primerno. Pri oceni bi bilo treba upoštevati hitrost tehnološkega razvoja v posamezni kategoriji skupin izdelkov.

Vzporedno s tem Komisija nadaljuje delo na energijsko pametnih napravah, da bi se razvile možnosti za prožnost na strani povpraševanja v stanovanjskem ali storitvenem sektorju. Ker je bila interoperabilnost v prejšnjih študijah opredeljena kot glavno vprašanje, namerava Komisija spodbujati skladen razvoj na trgu in spoštovanje odprtih standardov v industriji prek prostovoljnega pristopa (30). To delo je povezano z več drugimi sklopi ukrepov, med katerimi bodo nekateri podrobneje obravnavani v prihodnjem akcijskem načrtu za digitalizacijo energetskega sektorja (31).

4.3.   Posebne naloge, ki se zahtevajo v okviru označevanja pnevmatik

Komisija mora na podlagi uredbe o označevanju pnevmatik izvesti številne posebne naloge, med drugim:

| — | sprejeti delegiran akt, s katerim bi bile uvedene nove zahteve glede informacij za obnovljene pnevmatike, do junija 2022, pod pogojem da je na voljo primerna preskusna metoda. Vendar taka metoda še ni na voljo, potekajo pa prizadevanja za njeno določitev. Obnavljanje pnevmatik predstavlja pomembno priložnost za prihranke pri nafti in drugih materialih; |
| --- | --- |

—

sprejeti delegiran akt, s katerim bi bile uvedene nove zahteve glede informacij za obnovljene pnevmatike, do junija 2022, pod pogojem da je na voljo primerna preskusna metoda. Vendar taka metoda še ni na voljo, potekajo pa prizadevanja za njeno določitev. Obnavljanje pnevmatik predstavlja pomembno priložnost za prihranke pri nafti in drugih materialih;

| — | sprejeti delegiran akt o označevanju za obrabo/kilometrino, pod pogojem da je na voljo primerna preskusna metoda, kar prispeva k širšim ukrepom akcijskega načrta za krožno gospodarstvo na področju mikroplastike. Vendar taka metoda še ni na voljo, potekajo pa prizadevanja za njeno določitev; |
| --- | --- |

—

sprejeti delegiran akt o označevanju za obrabo/kilometrino, pod pogojem da je na voljo primerna preskusna metoda, kar prispeva k širšim ukrepom akcijskega načrta za krožno gospodarstvo na področju mikroplastike. Vendar taka metoda še ni na voljo, potekajo pa prizadevanja za njeno določitev;

| — | usklajevati delo v zvezi z medlaboratorijskim usklajevanjem preskušanja v okviru uredbe o označevanju pnevmatik, ki pomembno vpliva tudi na zakonodajo EU o emisijah CO2 lahkih vozil in težkih vozil. Zadnje poročilo je bilo objavljeno decembra 2021 (32). |
| --- | --- |

—

usklajevati delo v zvezi z medlaboratorijskim usklajevanjem preskušanja v okviru uredbe o označevanju pnevmatik, ki pomembno vpliva tudi na zakonodajo EU o emisijah CO2 lahkih vozil in težkih vozil. Zadnje poročilo je bilo objavljeno decembra 2021 (32).

| — | Čeprav je pregled Uredbe predviden za leto 2025, so iz industrije prišli pozivi, da ga je treba pospešiti, saj je sedaj jasno potrebno prevrednotenje, ki ga je prvotno predlagala Komisija, vendar ga Parlament in Svet v zadnjem pregledu nista ohranila. |
| --- | --- |

—

Čeprav je pregled Uredbe predviden za leto 2025, so iz industrije prišli pozivi, da ga je treba pospešiti, saj je sedaj jasno potrebno prevrednotenje, ki ga je prvotno predlagala Komisija, vendar ga Parlament in Svet v zadnjem pregledu nista ohranila.

4.4.   Okvirni seznam novih skupin izdelkov, povezanih z energijo, ki jih je treba proučiti

Ta delovni načrt je bil pripravljen na podlagi podrobne pripravljalne študije s pregledom številnih potencialnih področij za prizadevanja ter obširnimi posvetovanji z državljani in deležniki. Več podrobnosti je na voljo v priloženem dokumentu služb Komisije.

V pripravljalni študiji je bil opredeljen seznam 31 najobetavnejših možnih področij za nadaljnje delo (vključno z izdelki, ki so v preteklosti že bili predmet študij, vendar doslej še niso bili regulirani). Ta na podlagi predhodnih ocen skupaj predstavljajo možne nove prihranke v fazi uporabe v letu 2030 za približno 1 000 PJ ali 278 TWh, tj. približno 2 % rabe primarne energije v letu 2020 (33). Ocenjeni potencial, povezan z energijo, vdelano v materialih, je enako velik (in zelo odvisen od predpostavk v zvezi s področjem uporabe in strogostjo horizontalnih ukrepov za trajnost, hkrati pa je povezan z drugimi koristmi). Pomembno je, da se bo učinek sčasoma povečeval, ko bo zaloga izdelkov postopno nadomeščena z enotami, ki izpolnjujejo nove zahteve. Po začetnem sklopu 31 izdelkov je bil opredeljen ožji seznam (naveden v preglednici v nadaljevanju) z izdelki, v zvezi s katerimi bo Komisija predvidoma začela raziskovalne študije. Prednost je bila dana tistim izdelkom, ki imajo največji potencial na področju energije in/ali učinkovitosti materialov, hkrati pa so bili uspešni tudi pri drugih merilih, deležniki pa pri povratnih informacijah niso izrazili znatnih dvomov glede možnosti za uspeh, kot je navedeno v nadaljevanju.

| Skupina izdelkov | Potencial za prihranek energije v letu 2030 (povezan s fazo uporabe ali učinkovitostjo materialov) | Preudarki (34) |
| --- | --- | --- |
| Nizkotemperaturni toplotni oddajniki (radiatorji, konvektorji ...) | 170 petadžulov (PJ) (faza uporabe) | Največji potencial za prihranek energije, pomemben za val prenove/razogljičenje stavb |
| Profesionalni pralni stroji | 33 PJ (faza uporabe) | Predmet preteklih študij (35), zdaj velja za bolj zrelo zaradi napredka pri tehnični standardizaciji |
| Profesionalni pomivalni stroji | 20 PJ (faza uporabe) | Predmet preteklih študij (36), zdaj velja za bolj zrelo zaradi napredka pri tehnični standardizaciji |
| Univerzalni zunanji napajalniki | 12–27 PJ (vdelano) | Povezava do pobude o enotnem polnilniku, opravljeno bo v okviru pregleda obstoječe uredbe o zunanjih napajalnikih (37) |
| Polnilniki za električna vozila | 11 PJ (faza uporabe) | Po letu 2030 se morebitni prihranki povečajo na skoraj 76 PJ letno v letu 2050. Zato je smiselno razmisliti o določitvi zahtev pred namestitvijo velikih količin polnilnikov, ki bi lahko bili neučinkoviti. |

Skupina izdelkov

Potencial za prihranek energije v letu 2030 (povezan s fazo uporabe ali učinkovitostjo materialov)

Preudarki (34)

Nizkotemperaturni toplotni oddajniki (radiatorji, konvektorji ...)

170 petadžulov (PJ) (faza uporabe)

Največji potencial za prihranek energije, pomemben za val prenove/razogljičenje stavb

Profesionalni pralni stroji

33 PJ (faza uporabe)

Predmet preteklih študij (35), zdaj velja za bolj zrelo zaradi napredka pri tehnični standardizaciji

Profesionalni pomivalni stroji

20 PJ (faza uporabe)

Predmet preteklih študij (36), zdaj velja za bolj zrelo zaradi napredka pri tehnični standardizaciji

Univerzalni zunanji napajalniki

12–27 PJ (vdelano)

Povezava do pobude o enotnem polnilniku, opravljeno bo v okviru pregleda obstoječe uredbe o zunanjih napajalnikih (37)

Polnilniki za električna vozila

11 PJ (faza uporabe)

Po letu 2030 se morebitni prihranki povečajo na skoraj 76 PJ letno v letu 2050. Zato je smiselno razmisliti o določitvi zahtev pred namestitvijo velikih količin polnilnikov, ki bi lahko bili neučinkoviti.

5.   Horizontalni vidiki

5.1.   Prispevek h krožnemu gospodarstvu

Čeprav je bilo delo na področju okoljsko primerne zasnove izdelkov, povezanih z energijo, seveda usmerjeno v energijsko učinkovitost, pa so bili sčasoma vse bolj upoštevani in vključeni tudi drugi vidiki, zlasti od sprejetja prvega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (38). Poleg nekaterih obstoječih zahtev glede trajnosti več ukrepov, sprejetih v letu 2019 (39), vključuje nove elemente krožnega gospodarstva z zahtevami glede popravljivosti, možnosti recikliranja, enostavne razgradnje ob koncu življenjske dobe in ponovne uporabe (prim. primere v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije).

Vzporedno s tem sta na podlagi zahteve Komisije za standardizacijo M/543 (40) Evropski odbor za standardizacijo in Evropski odbor za elektrotehniško standardizacijo (CEN-CENELEC) sprejela dokončne horizontalne standarde o vidikih učinkovitosti materialov za izdelke, povezane z energijo. Med njimi so horizontalni standardi (41) o trajnosti, možnosti recikliranja, zmožnosti za popravila, ponovno uporabo in izboljšave, reciklirani vsebini itd. Ti so lahko podlaga za razvoj standardov o učinkovitosti materialov za posamezne izdelke, povezane z energijo.

Na podlagi standarda o zmožnosti za popravila, ponovno uporabo in izboljšave (EN 45554) je Skupno raziskovalno središče Komisije oblikovalo lestvico popravljivosti. Komisija proučuje možnost uvedbe te lestvice za ustrezne izdelke, po možnosti kot informacijo na energijski nalepki določenih izdelkov, kot so pametni telefoni in tablice. To delo je revolucionarno in bo verjetno vplivalo na izboljšanje praks industrije na svetovni ravni.

Hkrati se trenutno pregleduje metodologija za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (MEErP – prim. v Prilogi), da bi se uvedel bolj sistematičen način zajemanja vidikov krožnega gospodarstva pri izvedbi pripravljalnih ali preglednih študij o specifičnih skupinah izdelkov.

V prihodnjem delu se bo okrepljen poudarek na krožnem gospodarstvu nadaljeval z vključitvijo ustreznih zahtev na podlagi dosedanjih izkušenj, zlasti z izvajanjem ukrepov iz leta 2019. Take zahteve bi bile podprte z izboljšavami metodologije in možnosti za standardizacijo, obenem pa bi morale prispevati k prehodu na nov zakonodajni okvir o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov.

V prihodnosti bo Komisija dodatno ocenila možnost in primernost določitve dodatnih zahtev za posamezne izdelke o naslednjih vidikih:

| Tipologija zahteve | Potencial za prihranek energije v letu 2030 (povezan z uporabo ali učinkovitostjo materialov) |
| --- | --- |
| Reciklirana vsebina | 160 PJ (vsebnost materiala) |
| Trajnost, strojna programska oprema in programska oprema | Vsaj 175–1 052  PJ (vsebnost materiala) |
| Redke, okoljsko pomembne in ključne surovine | Velik potencial virov |

Tipologija zahteve

Potencial za prihranek energije v letu 2030 (povezan z uporabo ali učinkovitostjo materialov)

Reciklirana vsebina

160 PJ (vsebnost materiala)

Trajnost, strojna programska oprema in programska oprema

Vsaj 175–1 052  PJ (vsebnost materiala)

Redke, okoljsko pomembne in ključne surovine

Velik potencial virov

Zahteve se teoretično lahko uporabljajo za vse izdelke, povezane z energijo; potrebne bodo namenske pripravljalne študije za opredelitev kategorij izdelkov, ki so najustreznejši za morebitne regulativne pristope.

5.2.   Standardizacija

Za uveljavljanje zahtev o okoljsko primerni zasnovi ali označevanje izdelkov na podlagi njihovih ustreznih značilnosti so potrebne jasne opredelitve o tem, kako je opredeljena učinkovitost in kako jo je mogoče preskusiti za kateri koli izdelek. V ta namen lahko harmonizirani tehnični standardi, ki opredeljujejo primerne preskusne metode, pomagajo proizvajalcem (če ti uporabljajo v njih določene metode), da za dokazovanje skladnosti s pravnimi zahtevami uživajo „domnevo o skladnosti“. Tehnična standardizacija je ključen, vendar pogosto prezrt del izvajanja, nedavne izkušnje pa kažejo, kako pomembno je s takim delom začeti čim bolj zgodaj in vzporedno s pripravo novih ali revidiranih predpisov. Zahteve za standardizacijo se lahko dokončno oblikujejo in sprejmejo šele, ko so sprejeti ustrezni predpisi o okoljsko primerni zasnovi ali označevanju. V idealnem primeru se njihova priprava začne že pred tem, da se lahko dokončajo pravočasno ob sprejetju predpisov glede na to, da je za razvoj samega standarda običajno potrebnih približno 27 mesecev. Celoten proces običajno traja še bistveno dlje, vključno s predhodnim sprejetjem zahteve za standardizacijo ter nadaljnjo oceno in odobritvijo standardov za sklicevanje na Uradni list. Kadar ob sprejetju niso na voljo harmonizirani evropski standardi, ki bi zajemali vse ustrezne vidike, je v izvedbene ukrepe morda treba vključiti prehodne metode.

Za večino, če ne celo vse nove ali revidirane predpise, ki se pripravljajo, je treba napisati nove zahteve za standardizacijo. Nedavno so bile vložene ali pa se trenutno oblikujejo zahteve za svetila, elektronske prikazovalnike ter naprave za komercialno hlajenje ali hlajenje v gospodinjstvu. Za več drugih skupin izdelkov so bili na podlagi starejših mandatov oblikovani osnutki standardov.

5.3.   Evropski register izdelkov za označevanje z energijskimi nalepkami (EPREL)

Evropski register izdelkov za označevanje z energijskimi nalepkami (EPREL) je podatkovna zbirka, ki jo je vzpostavila in jo upravlja Komisija. Od 1. januarja 2019 za dobavitelje (proizvajalce, uvoznike ali pooblaščene predstavnike) velja pravna zahteva, da vse izdelke, za katere veljajo pravila označevanja z energijskimi nalepkami, registrirajo v registru v EPREL, preden jih dajo na evropski trg.

EPREL se skladno z zakonodajo uporablja za naslednje namene:

| — | obveščati javnost o izdelkih, danih na trg, njihovih energijskih nalepkah in informacijskih listih izdelka; |
| --- | --- |

—

obveščati javnost o izdelkih, danih na trg, njihovih energijskih nalepkah in informacijskih listih izdelka;

| — | podpirati organe za nadzor trga pri izvajanju njihovih nalog na podlagi zakonodaje o označevanju z energijskimi nalepkami (in označevanju pnevmatik), vključno z njenim izvrševanjem; |
| --- | --- |

—

podpirati organe za nadzor trga pri izvajanju njihovih nalog na podlagi zakonodaje o označevanju z energijskimi nalepkami (in označevanju pnevmatik), vključno z njenim izvrševanjem;

| — | Komisiji zagotavljati najnovejše informacije o energijski učinkovitosti izdelkov zaradi pregleda energijskih nalepk. |
| --- | --- |

—

Komisiji zagotavljati najnovejše informacije o energijski učinkovitosti izdelkov zaradi pregleda energijskih nalepk.

Potem ko je bila v marcu 2022 lansirana „beta različica“ njegovega javnega vmesnika (42), bodo informacije iz registra EPREL zagotavljale okrepljeno podporo tudi izvajanju drugih politik v okviru zelenega dogovora. Podatki iz registra EPREL so odslej dejansko naravno izhodišče za katero koli oceno, katera razreda energijskih nalepk sta „najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov“, ali višja razreda, za kateri koli izdelek. To merilo se zdaj uporablja za operacionalizacijo več politik EU, med drugim v povezavi z javnimi pobudami (43), trajnostnimi naložbami zasebnega sektorja (44), zelenimi javnimi naročili (45) in znižanimi stopnjami DDV za nekatere izdelke, označene z energijsko nalepko, ki izpolnjujejo merila za določeno energijsko nalepko in, kadar je ustrezno, za nizke emisije trdnih delcev (46).

EPREL zagotavlja tudi funkcije, ki olajšujejo doseganje skladnosti dobaviteljev in trgovcev na drobno. Dobavitelji se lahko odločijo, da bodo uporabili vgrajen generator nalepk za pridobitev grafičnih slik nalepk v skladnih formatih na podlagi deklariranih vrednosti za učinkovitost izdelkov in njihove značilnosti. Trgovci na drobno se lahko sklicujejo na register EPREL, med drugim prek vmesnikov za aplikacijsko programiranje (API), pri prikazovanju nalepk ali informacijskih listov izdelka na spletu, s čimer se zmanjšuje breme prikazovanja ažurnih, skladnih in večjezičnih informacij.

Čeprav EPREL že deluje, je v letu 2022 treba obravnavati številne funkcionalnosti za izpolnitev zgoraj navedenih ciljev. Med temi so:

| — | namenski spletni portal, ki bo enotna točka dostopa s ciljnimi informacijami za državljane, nacionalne organe, dobavitelje, trgovce in oblikovalce politik (2./3. četrtletje); |
| --- | --- |

—

namenski spletni portal, ki bo enotna točka dostopa s ciljnimi informacijami za državljane, nacionalne organe, dobavitelje, trgovce in oblikovalce politik (2./3. četrtletje);

| — | izboljšanje uporabniškega vmesnika in razpoložljivih orodij za organe za nadzor trga, da bi se bolje racionalizirale njihove dejavnosti (3. četrtletje); |
| --- | --- |

—

izboljšanje uporabniškega vmesnika in razpoložljivih orodij za organe za nadzor trga, da bi se bolje racionalizirale njihove dejavnosti (3. četrtletje);

| — | preoblikovanje strukture tehnične dokumentacije za racionalizacijo dejavnosti registracije s strani dobaviteljev in olajšanje njene analize s strani organov za skladnost (1. do 3. četrtletje); |
| --- | --- |

—

preoblikovanje strukture tehnične dokumentacije za racionalizacijo dejavnosti registracije s strani dobaviteljev in olajšanje njene analize s strani organov za skladnost (1. do 3. četrtletje);

| — | začetek izvajanja revidiranih predpisov za nekatere skupine izdelkov in morebitno dodajanje novih (fotovoltaika, pametni telefoni/tablice) (4. četrtletje). |
| --- | --- |

—

začetek izvajanja revidiranih predpisov za nekatere skupine izdelkov in morebitno dodajanje novih (fotovoltaika, pametni telefoni/tablice) (4. četrtletje).

Obenem bo treba razmisliti o pogojih in načinih odobritve dostopa do registra EPREL ali nekaterih njegovih funkcij nosilcem dejavnosti in po možnosti organom iz določenih tretjih držav, zlasti tistih, ki so del carinske unije ali Energetske skupnosti. Konkretne načine in posledice takega razvoja bo sicer treba skrbno analizirati, pripraviti in jih sčasoma uvesti, česar ni mogoče storiti v zelo kratkem času.

5.4.   Nadzor trga in podpora gospodarskim subjektom

Učinkovit nadzor trga je ključen za zagotovitev, da se predpisi pravilno izvajajo, da se uresničijo pričakovane koristi, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za podjetja, da se potrošnikom zagotovijo zanesljive informacije o izdelkih ter da imajo državljani, upravni organi in podjetja zaupanje v okvir.

Nadzor trga je v nacionalni pristojnosti, podatki o izvrševanju in skladnosti pa so zelo omejeni, ker trenutno ne velja nikakršna obveznost poročanja. Na podlagi razpoložljivih dokazov in kot potrjuje revizija ERS o okoljsko primerni zasnovi za leto 2020, je neskladnost velika težava. V projektih za nadzor trga, ki jih financira EU, se pogosto ugotavljajo visoki dvomestni odstotki izdelkov, pri katerih obstajajo težave s skladnostjo (s formalnega in vsebinskega vidika) (47), vendar so med njimi tudi primeri razmeroma manjših formalnih neskladnosti, ki jih je mogoče popraviti s prostovoljnimi ukrepi (npr. napačna vrednost v informacijskem listu izdelka), in ne le hujši primeri, kot je neizpolnjevanje minimalnih zahtev za okoljsko primerno zasnovo. Na splošno se po ocenah vsaj 10 % potencialnih prihrankov energije, uresničenih z okoljsko primerno zasnovo in označevanjem z energijskimi nalepkami, izgubi zaradi neskladnosti, kar predstavlja 15,3 Mtoe primarne energije na leto v letu 2020 (ali 178 TWh) in 6,4 milijarde EUR letnih izdatkov za potrošnike za račune za energijo (na podlagi ravni cen energije iz leta 2020). To ustreza 31 Mt ekvivalenta CO2 dodatnih emisij na leto ter prinaša velike izgube prihodka in delovnih mest za industrijo. Iz teh podatkov je mogoče sklepati, da bi bil vsakršen dodatek k skromnim virom, ki jih države članice porabijo za nacionalni nadzor trga za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami, stroškovno zelo učinkovit v smislu ustvarjenih donosov.

V prihodnjem obdobju bo Komisija okrepila svojo podporo državam članicam, da bi se prispevalo k učinkovitejši in enotni uporabi nadzora trga na področju okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami. To bo vključevalo:

| — | stalno izboljševanje orodij IT, kot sta informacijski in komunikacijski sistem za nadzor trga (48) (ICSMS) in register EPREL, ter podporo drugim orodjem, npr. tistim, s katerimi je mogoče reševati izzive v zvezi z nadzorom trga za e-trgovanje in nove dobavne verige; |
| --- | --- |

—

stalno izboljševanje orodij IT, kot sta informacijski in komunikacijski sistem za nadzor trga (48) (ICSMS) in register EPREL, ter podporo drugim orodjem, npr. tistim, s katerimi je mogoče reševati izzive v zvezi z nadzorom trga za e-trgovanje in nove dobavne verige;

| — | tehnično in logistično podporo skupinam za upravno sodelovanje; |
| --- | --- |

—

tehnično in logistično podporo skupinam za upravno sodelovanje;

| — | financiranje skupnih ali usklajenih ukrepov in kampanj; |
| --- | --- |

—

financiranje skupnih ali usklajenih ukrepov in kampanj;

| — | sodelovanje z državami članicami na politični ravni glede načinov za izboljšanje nadzora trga, vključno z ravnijo virov, ki jih dajejo na voljo; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z državami članicami na politični ravni glede načinov za izboljšanje nadzora trga, vključno z ravnijo virov, ki jih dajejo na voljo;

| — | predlog novih pravnih določb, s katerimi se bo izboljšal nadzor trga, v okviru predlagane uredbe o okoljsko primerni zasnovi (prim. pobuda o trajnostnih izdelkih); |
| --- | --- |

—

predlog novih pravnih določb, s katerimi se bo izboljšal nadzor trga, v okviru predlagane uredbe o okoljsko primerni zasnovi (prim. pobuda o trajnostnih izdelkih);

| — | druge ustrezne dejavnosti, kot so načrtovane v delovnem programu evropske mreže za skladnost izdelkov (EUPCN) za obdobje 2021–2022, med drugim z vključitvijo carinskih organov. |
| --- | --- |

—

druge ustrezne dejavnosti, kot so načrtovane v delovnem programu evropske mreže za skladnost izdelkov (EUPCN) za obdobje 2021–2022, med drugim z vključitvijo carinskih organov.

Komisija bo obenem še naprej na različne načine podpirala prizadevanja gospodarskih subjektov za dosego skladnosti, npr. z upravljanjem namenskih poštnih predalov, kamor je mogoče poslati vprašanja, s posebnimi smernicami, pogostimi vprašanji in odgovori, informacijami na spletišču Komisije itd. Razmislila bo tudi o zagotovitvi financiranja EU za vzpostavitev panožno vodenega mehanizma za podporo skladnosti, ki bi spodbujal proaktivne ukrepe ozaveščanja ter zagotavljal pravočasno in ciljno usmerjeno pomoč, s katero bi dobavitelji in trgovci na drobno lahko lažje razumeli in izpolnili svoje obveznosti.

5.5.   Mednarodni vidiki in sodelovanje

Ukrepi politike EU za okoljsko primerno zasnovo in zlasti označevanje z energijskimi nalepkami ter povezani tehnični standardi in preskusni postopki za regulirane izdelke so imeli znaten pozitiven vpliv v tretjih državah daleč zunaj meja EU (49).

Po eni strani več pomembnih trgovinskih partnerjev EU sistematično uporablja predpise EU o okoljsko primerni zasnovi in/ali označevanju z energijskimi nalepkami v okviru svojih različnih odnosov z EU. To velja zlasti v okviru EGP, carinske unije s Turčijo ter Energetske skupnosti. Po drugi strani morajo proizvajalci v drugih pomembnih državah izvoznicah izpolnjevati zahteve EU, da lahko dajejo blago na trg EU, kar lahko spodbudi in pospeši določitev domačih zahtev, ki so v celoti ali delno usklajene z zahtevami EU. Obenem je pomembno, da EU v tem pogledu še naprej dosega skladnost z veljavnimi pravili na ravni STO.

Mednarodno sodelovanje glede učinkovitosti izdelkov je dodaten dejavnik pri hitrosti in usmeritvi razvoja programov po svetu. V jurisdikcijah nekaterih tretjih držav se šteje za koristno uporabiti podobne ali enake zahteve, da se izkoristi znatno delo, ki je že bilo opravljeno pri oblikovanju pravil EU. EU obenem še zdaleč ni vodilna v vseh pogledih ali pri vseh izdelkih, zato lahko prav tako uživa koristi in se uči iz prizadevanj drugih. Regulativno zbliževanje lahko tudi ublaži stroške ocenjevanja skladnosti in ustreznosti, s katerimi se srečujejo podjetja EU, ki oskrbujejo tako pomembne izvozne trge kot tudi trg EU. Da bi Komisija spodbujala take vzajemno koristne izmenjave, bo še naprej podpirala uveljavljene mednarodne večstranske forume o politiki do izdelkov, kot sta program tehnološkega sodelovanja na področju energijsko učinkovite opreme za končno uporabo (4E) IEA (50) ter pobuda za uvajanje visoko učinkovite opreme in naprav (SEAD) (51). Za pospešitev uvajanja dobrih praks okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami v partnerskih državah in nadaljnjo krepitev regulativnega zbliževanja po svetu bo potekalo tudi dvostransko sodelovanje.

6.   Sklepna ugotovitev

Program EU za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami je eden največjih in najdlje trajajočih programov za naprave na svetu, ki izkorišča moč enotnega trga v EU in tujini v korist potrošnikov, podjetij in okolja.

Z okoljsko primerno zasnovo/označevanjem z energijskimi nalepkami se uresničuje ključen in vse večji prispevek k ciljem evropskega zelenega dogovora in svežnja „Pripravljeni na 55“ ter za potrošnike, ki se soočajo z visokimi cenami energije in katerih računi bi sicer bili znatno višji: z obstoječimi politikami se pri trenutnih ravneh cen po ocenah za porabnike energije v EU prihranijo izdatki v višini več kot 250 milijard EUR na leto.

Naložbe v izvajanje in krepitev tega programa za boljše usklajevanje ambicij in virov pomenijo tudi vlaganje v odpornejšo EU, ki se bo v prihodnje lahko bolje spopadala s krizami zaradi cen energije ter z izzivi varnosti oskrbe, povezanimi z odvisnostjo EU od uvoženih fosilnih goriv. Vse večji poudarek na učinkovitosti materialov, npr. možnosti recikliranja, podobno prispeva k večji odpornosti dobavne verige v EU.

Potrebna je krepitev mednarodnega sodelovanja na večstranski in dvostranski ravni, da se pospeši uvajanje programov energijske učinkovitosti izdelkov po svetu, obenem pa prispeva k boljšemu regulativnemu zbliževanju v korist EU in partnerskih držav.

Evropski register izdelkov za označevanje z energijskimi nalepkami (EPREL) zagotavlja doslej največjo preglednost trga in odpira nove priložnosti za krepitev vloge potrošnikov EU in sodelovanje z njimi. EPREL bo obenem vse bolj praktično orodje za operacionalizacijo nedavno uvedenih pogojev glede učinkovitosti izdelkov v drugih politikah EU (zelena taksonomija, zelena javna naročila na podlagi direktive o energijski učinkovitosti, javne pobude, direktiva o DDV).

To področje politike še vedno predstavlja znaten potencial za uresničevanje dodatnih, stroškovno zelo učinkovitih koristi za potrošnike EU, manjšo onesnaženost zraka ter prihranke energije/CO2, ki bi jih sicer bilo treba doseči z drugimi politikami na ravni EU ali na nacionalni ravni. Vendar so za pravočasne preglede obstoječih pravil, podporo pravilni uporabi/izvrševanju, razvoju registra EPREL in proučitev reguliranja novih izdelkov, povezanih z energijo, potrebna znatna prizadevanja.

Komisija je zato v okviru svežnja politike trajnostnih izdelkov jasno navedla potrebo, da se znatno povečajo viri, namenjeni izvajanju politike okoljsko primerne zasnove v okviru bolj ambiciozne politike trajnostnih izdelkov, in poziva države članice, naj storijo enako, kar zadeva nacionalna prizadevanja za nadzor trga.

---

(1)  Priporočilo Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu:od načel do prakse – smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše (UL L 350, 4.10.2021, str. 9).

(2)  Prim. tudi COM(2021) 801 – Predlog PRIPOROČILO SVETA o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost.

(3)  Prim. delovni dokument služb Komisije.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/strategy/circular-economy-action-plan_sl.

(5)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(6)  Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (UL L 198, 28.7.2017, str. 1).

(7)  COM(2008) 0660 final.

(8)  SWD(2012) 434 final.

(9)  COM(2016) 773 final.

(10)  Uredba (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge parametre, spremembi Uredbe (EU) 2017/1369 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009 (UL L 177, 5.6.2020, str. 1).

(11)  V letu 2020 so bile po ocenah v EU-27 prodane okoli 3 milijarde izdelkov, za katere veljajo ukrepi, med njimi 1,5 milijarde svetlobnih virov, 880 milijonov elektronskih izdelkov, 350 milijonov pnevmatik in 240 milijonov drugih izdelkov.

(12)  Ecodesign Impact Accounting („EIA“) report 2020 (Poročilo o učinku okoljsko primerne zasnove, 2020): https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/568cac02-5191-11ec-91ac-01aa75ed71a1.

V poročilu o učinku okoljsko primerne zasnove so uporabljeni podatki Eurostata, med njimi energetske bilance (nrg_bal_c) in razčlenjena končna poraba energije v gospodinjstvih – količine (nrg_d_hhq).

(13)  „Achievements of Energy Efficiency Appliance and Equipment Standards and Labelling Programs: 2021 update“ (Dosežki standardov in programov označevanja energijske učinkovitosti naprav in opreme: posodobitev za leto 2021): https://www.iea-4e.org/projects/eesl-achievements-reports/.

(14)  Eurobarometer št. 492, maj 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2238.

(15)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC127006.

(16)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign_sl.

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 1275/2008 z dne 17. decembra 2008 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti (UL L 339, 18.12.2008, str. 45).

(18)  (SWD(2022) 101).

(19)  Prim. tudi člen 16(4) Uredbe (EU) 2017/1369.

(20)  Posebno poročilo št. 01/2020: Ukrepi EU v zvezi z okoljsko primerno zasnovo in označevanjem energijske učinkovitosti:pomemben prispevek k večji energijski učinkovitosti zmanjšujejo velike zamude in neskladnost (UL C 18, 20.1.2020, str. 2).

(21)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. novembra 2018 v zadevi T-544/13 RENV.

(22)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. decembra 2021 v zadevi T-127/19.

(23)  COM(2022) 31 final, 2. februar 2022.

(24)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/eu_renovation_wave_strategy.pdf.

(25)  COM(2021) 400 final, 12. maj 2021.

(26)  Sušilni stroji, prezračevalne enote, domači aparati za kuhanje.

(27)  Priporočilo Komisije (EU) 2016/2125 z dne 30. novembra 2016 o smernicah za ukrepe za samourejanje, ki jih sprejme industrija v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 329, 3.12.2016, str. 109).

(28)  https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau//product-groups/522/home.

(29)  Na primer omrežne opreme organizacij, manjše omrežne opreme za domačo uporabo in uporabo v pisarni, medsebojno povezane domače avdio in video storitve.

(30)  https://ses.jrc.ec.europa.eu/development-of-policy-proposals-for-energy-smart-appliances.

(31)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13141-Digitalizacija-energetskega-sektorja-akcijski-nacrt-EU_sl.

(32)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/energy_climate_change_environment/standards_tools_and_labels/documents/egla_report_2021_final.pdf.

(33)  Ti prihranki ne bodo združeni s podatki, ki so bili za isto leto navedeni v delovnem načrtu za obdobje 2016–2019.

(34)  Za več podrobnosti glej delovni dokument služb Komisije.

(35)  Prvič omenjeno v delovnem načrtu za leto 2012.

(36)  Prav tam.

(37)  Čeprav so zunanji napajalniki že regulirani, so univerzalni navedeni kot nova skupina izdelkov zaradi pomembnosti in posebnosti analize, ki je potrebna za izpeljavo potrebnih meril/značilnosti. Za informacije o tekočem pregledu glej: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13351-External-power-supplies-ecodesign-&-information-requirements-review-_sl.

(38)  COM(2015) 614 final.

(39)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_19_5895.

(40)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/mandates/index.cfm?fuseaction=search.detail&id=564.

(41)  https://standards.cencenelec.eu/dyn/www/f?p=205:32:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:2240017,25&cs=10B7B067CC7107748A52C1C034BB4CFD3

(42)  https://eprel.ec.europa.eu.

(43)  Prim. člen 7(2) Uredbe (EU) 2017/1369.

(44)  Prim. taksonomijo EU za trajnostne dejavnosti in pilotno pobudo EIF Zagotovilo za trajnostnost v okviru dela programa InvestEU za MSP.

(45)  Prim. Prilogo IV k predlagani reviziji direktive o energijski učinkovitosti.

(46)  Prim. novo točko (22), dodano Prilogi III v Direktivi 2006/112/ES, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14754-2021-INIT/sl/pdf.

(47)  Tako je bilo npr. v primeru hladilnikov, ki so bili pregledani v okviru projekta EEPLIANT2 v letih 2018 in 2019. Predhodni rezultati projekta EEPLIANT3 v novembru 2021 to večinoma potrjujejo; pri 75 % pregledanih izdelkov so bile odkrite težave s tehnično dokumentacijo ali z zahtevami za spletno označevanje, vendar podatki morda niso povsem reprezentativni zaradi na tveganju temelječega pristopa, ki se na splošno uporablja pri vzorčenju izdelkov.

(48)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/goods/building-blocks/information-and-communication-system-market-surveillance_sl.

(49)  Študija o učinkih zakonodaje EU o okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami ter o označevanju pnevmatik na tretje jurisdikcije, Waide et al, https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/201404_ieel_third_jurisdictions.pdf

(50)  https://www.iea-4e.org/.

(51)  https://www.superefficient.org/.

---

PRILOGA

Metodologija za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (MEErP)

Metodologija za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, je bila razvita, da se Evropski komisiji in zunanjim izvajalcem, ki Komisiji zagotavljajo tehnično pomoč pri izvajanju pripravljalne študije za okoljsko primerno zasnovo izdelka, zagotovijo operativne smernice. Popolna poročila o metodologiji in predloga za izračun so na voljo na spletu (1). Metodologija MEErP se je razvijala skozi čas s sodelovanjem deležnikov. V njej nista zajeti upravna in pravna stopnja po pripravljalni študiji. Kljub temu je metodologija MEErP zasnovana tako, da je njene rezultate mogoče vključiti v oceno učinka Evropske komisije.

Metodologija MEErP zajema 7 nalog. Prve štiri naloge obsegajo zbiranje podatkov in izvedbo začetne analize. Obravnavajo:

| — | 1. naloga – področje uporabe (opredelitve izdelkov, standardi in zakonodaja); |
| --- | --- |

—

1. naloga – področje uporabe (opredelitve izdelkov, standardi in zakonodaja);

| — | 2. naloga – trgi (ekonomska analiza in analiza trga, vključno s količinami in cenami); |
| --- | --- |

—

2. naloga – trgi (ekonomska analiza in analiza trga, vključno s količinami in cenami);

| — | 3. naloga – uporabniki (povpraševanje po izdelkih, vedenje potrošnikov in lokalna infrastruktura); |
| --- | --- |

—

3. naloga – uporabniki (povpraševanje po izdelkih, vedenje potrošnikov in lokalna infrastruktura);

| — | 4. naloga – tehnologije (ponudba izdelkov, vključuje najboljšo razpoložljivo tehnologijo (BAT) in najboljšo tehnologijo, ki še ni razpoložljiva (BNAT). |
| --- | --- |

—

4. naloga – tehnologije (ponudba izdelkov, vključuje najboljšo razpoložljivo tehnologijo (BAT) in najboljšo tehnologijo, ki še ni razpoložljiva (BNAT).

Poleg zagotavljanja vložkov za naloge 5 do 7 je dodaten namen nalog 1 do 4 krepitev zmogljivosti. Poročila o nalogah 1 do 4 zagotavljajo oblikovalcem politik in deležnikom podlago za razumevanje težav drug drugega in sodelovanje v dialogu.

| — | 5. naloga – okolje in ekonomija (ocena življenjskega kroga in stroški življenjskega kroga osnovnega primera (2)); |
| --- | --- |

—

5. naloga – okolje in ekonomija (ocena življenjskega kroga in stroški življenjskega kroga osnovnega primera (2));

| — | 6. naloga – možnosti zasnove (potencial izboljšav); |
| --- | --- |

—

6. naloga – možnosti zasnove (potencial izboljšav);

| — | 7. naloga – scenariji (analiza politik, scenarijev, učinkov in občutljivosti). |
| --- | --- |

—

7. naloga – scenariji (analiza politik, scenarijev, učinkov in občutljivosti).

Naloge 5 do 7 so namenjene zagotovitvi analize, ali in katere zahteve za okoljsko primerno zasnovo bi bilo treba določiti za zadevni izdelek, povezan z energijo. V 5. nalogi se s sintezo rezultatov nalog 1 do 4 opredeli „osnovni primer“. Osnovni primer je zavestna abstrakcija realnosti in referenčna točka za oceno potenciala izboljšav ter analizo politik, scenarijev, učinkov in občutljivosti.

Možnosti zasnove, njihove posledice za potrošnike v smislu stroškov življenjskega kroga, njihovi okoljski stroški in koristi, rešitev z najnižjimi stroški življenjskega kroga (LLCC) ter najboljša razpoložljiva tehnologija so opredeljeni v 6. nalogi. Najboljša razpoložljiva tehnologija označuje srednjeročni cilj, ki bi bil lahko primeren za spodbujevalne ukrepe namesto obveznih minimalnih zahtev. Najboljša tehnologija, ki še ni razpoložljiva, označuje dolgoročne možnosti in omogoča opredelitev natančnega področja uporabe ter morebitnih ukrepov.

V okviru 7. naloge so združeni rezultati predhodnih nalog za proučitev primernih sredstev politike za uresničitev potenciala izboljšav. V tej nalogi so oblikovani scenariji s projekcijami do leta 2050 s količinsko opredelitvijo dosegljivih izboljšav v primerjavi z običajnim scenarijem. Rezultati so primerjani s cilji EU in družbenimi stroški doseganja koristi na druge načine. Ocenjeni so učinki na potrošnike (kupna moč, družbeni stroški) in industrijo (zaposlovanje, dobičkonosnost, konkurenčnost, raven naložb), pri čemer je izrecno opisan in upoštevan značilen cikel zasnove v sektorju izdelkov. Nazadnje je z analizo občutljivosti glavnih parametrov proučena zanesljivost rezultatov.

Za veljavnost ocen in dodano vrednost zakonodajnega predloga, ki izhaja iz njih, je pomembno, da se metodologija redno posodablja. Trenutna metodologija se je razvila postopno z rednimi pregledi, upoštevanjem vložka deležnikov in rednimi prilagoditvami.

Trenutna različica metodologije MEErP se uporablja od leta 2013 (3), trenutna različica 3.06 orodja Ecoreport pa od leta 2014 (4). V teku je pregled, s katerim bodo po potrebi posodobljeni podatki, ki so bili uporabljeni v analizi, in zagotovljeno, da bodo podatki še naprej ustrezali svojemu namenu v skladu z nedavnim razvojem politike. Postopek revizije vodi Skupno raziskovalno središče, podrobnosti o tekočem procesu in sodelovanju deležnikov pa bodo objavljene (5).

---

(1)  Metodologija za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, 2011 – Poročilo o metodologiji – 1. del: Metode, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/26525, Metodologija za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, 2011 – Poročilo o metodologiji – 2. del: Okoljske politike in podatki, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/26526?locale=sl, Predloga za izračun Ecoreport: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/5308/attachments/1/translations?locale=sl.

(2)  Kot „osnovni primer“ za celotno EU-27 je treba izbrati enega ali več povprečnih izdelkov EU ali reprezentativno kategorijo izdelkov.

(3)  SWD(2012) 434 final: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/9952/attachments/1/translations?locale=sl.

(4)  Študija učinkovitosti materialov za metodologijo MEErP (objavljena decembra 2013) na naslovu: https://ec.europa.eu/growth/industry/sustainability/sustainable-product-policy-ecodesign_sl, Orodje Ecoreport na voljo na naslovu: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/5308/attachments/1/translations?locale=sl.

(5)  https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/product-groups/521/home.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

3. maj 2022

(2022/C 182/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0556 |
| JPY | japonski jen | 137,06 |
| DKK | danska krona | 7,4403 |
| GBP | funt šterling | 0,84130 |
| SEK | švedska krona | 10,3978 |
| CHF | švicarski frank | 1,0272 |
| ISK | islandska krona | 137,60 |
| NOK | norveška krona | 9,9090 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,662 |
| HUF | madžarski forint | 382,15 |
| PLN | poljski zlot | 4,6925 |
| RON | romunski leu | 4,9475 |
| TRY | turška lira | 15,6941 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4825 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3570 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2838 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6366 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4605 |
| KRW | južnokorejski won | 1 335,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8303 |
| CNY | kitajski juan | 6,9759 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5555 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 288,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5956 |
| PHP | filipinski peso | 55,455 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,387 |
| BRL | brazilski real | 5,3143 |
| MXN | mehiški peso | 21,5025 |
| INR | indijska rupija | 80,8420 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0556

JPY

japonski jen

137,06

DKK

danska krona

7,4403

GBP

funt šterling

0,84130

SEK

švedska krona

10,3978

CHF

švicarski frank

1,0272

ISK

islandska krona

137,60

NOK

norveška krona

9,9090

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,662

HUF

madžarski forint

382,15

PLN

poljski zlot

4,6925

RON

romunski leu

4,9475

TRY

turška lira

15,6941

AUD

avstralski dolar

1,4825

CAD

kanadski dolar

1,3570

HKD

hongkonški dolar

8,2838

NZD

novozelandski dolar

1,6366

SGD

singapurski dolar

1,4605

KRW

južnokorejski won

1 335,64

ZAR

južnoafriški rand

16,8303

CNY

kitajski juan

6,9759

HRK

hrvaška kuna

7,5555

IDR

indonezijska rupija

15 288,47

MYR

malezijski ringit

4,5956

PHP

filipinski peso

55,455

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,387

BRL

brazilski real

5,3143

MXN

mehiški peso

21,5025

INR

indijska rupija

80,8420

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/14

---

Mnenje št. 1/2022

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

o predlogu Komisije za uredbo o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij

(2022/C 182/03)

Evropsko računsko sodišče je objavilo svoje mnenje št. 1/2022 (v skladu s členom 287(4) PDEU) o predlogu Komisje za uredbo o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij.

Mnenje lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča ali si ga z njega prenesete:

https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=61068

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/15

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o dveh predlogih sklepov Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo in ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(2022/C 182/04)

Komisija je 25. novembra 2021 v skladu s členom 16, členom 82(1) ter členom 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejela dva predloga sklepov Sveta, enega o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo, in drugega, da ratificirajo Drugi dodatni protokol k Budimpeški konvenciji o kibernetski kriminaliteti. Priloga k predlogama vsebuje smernice Sveta za pridržke, izjave in sporočila ob podpisu in ratifikaciji protokola.

Preiskovanje in pregon kaznivih dejanj je legitimen cilj, mednarodno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij, pa je zdaj pomembnejše kot kdaj koli prej. ENVP že dalj časa opozarja, da EU potrebuje vzdržne dogovore za izmenjavo osebnih podatkov s tretjimi državami za namene kazenskega pregona, ki bodo v celoti usklajeni s pogodbami EU in Listino o temeljnih pravicah. Tudi pri preiskovanju notranjih zadev se organi kazenskega pregona vse pogosteje znajdejo v „čezmejnih primerih“, ker se informacije hranijo v elektronski obliki v tretji državi. Vse večji obseg zahtevkov in nestanovitnost digitalnih informacij sta obremenila obstoječe modele sodelovanja, kot so pogodbe o medsebojni pravni pomoči. ENVP razume, da organi tekmujejo s časom, ko želijo pridobiti podatke za svoje preiskave, in podpira prizadevanja za oblikovanje novih modelov sodelovanja, tudi v okviru sodelovanja s tretjimi državami.

Cilj protokola je izboljšati tradicionalne kanale sodelovanja in vključiti določbe za krepitev neposrednega sodelovanja med organi kazenskega pregona in ponudniki storitev v čezmejnem okviru. Protokol naj bi zlasti okrepil sodelovanje na področju kibernetske kriminalitete in zbiranje elektronskih dokazov o kaznivih dejanjih za namen posebnih kazenskih preiskavah ali postopkov.

ENVP priznava, da v večstranskem mednarodnem sporazumu ni mogoče v celoti ponoviti terminologije in opredelitev pojmov iz prava EU, vendar poudarja, da je treba za posameznike zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da se zagotovi popolna skladnost z zakonodajo EU.

Načela varstva podatkov, vključno s pošteno obdelavo, točnostjo in ustreznostjo informacij, neodvisnim nadzorom in individualnimi pravicami posameznikov, so enako pomembna za javne organe kot za zasebna podjetja. Ta temeljna načela so še toliko bolj pomembna glede na občutljivost podatkov, potrebnih za kazenske preiskave.

Cilj tega mnenja je zagotoviti objektivno analizo in konstruktivne nasvete institucijam EU, medtem ko Svet obravnava predloga Komisije za podpis in ratificiranje protokola in preden bo Evropski parlament pozvan k odobritvi sklenitve protokola.

ENVP pozdravlja, da v končno besedilo protokola ni bila vključena nobena določba o neposrednem dostopu organov kazenskega pregona do podatkov. Pozdravlja tudi, da protokol vsebuje namenski člen o varstvu osebnih podatkov. Poleg tega pozdravlja številne zaščitne ukrepe, ki so bili vključeni v protokol.

ENVP razume, da je potrjeno, da naj bi se krovni sporazum med EU in ZDA uporabljal za prenose iz EU v Združene države Amerike v okviru določb protokola, ki se nanašajo na sodelovanje med organi. ENVP obžaluje tak izid.

Če bi se sprejel sklep Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Unije podpišejo oziroma ratificirajo protokol, ENVP pozdravlja predloge Komisije, da naj države članice v interesu Unije podajo izjavo, obvestilo in sporočilo na podlagi člena 7(2)(b) in člena (5)(a) in (e) protokola. Ti predlogi zagotavljajo, da se od ponudnikov storitev v Uniji lahko zahteva prenos osebnih podatkov le na podlagi nalogov, ki jih v tretji državi prosilki, pogodbenici protokola, izda tožilec ali drug pravosodni organ oziroma so izdani pod njegovim nadzorom ali pod neodvisnim nadzorom in pod nadzorom pristojnega organa v zaprošeni državi članici.

ENVP pozdravlja tudi predlog, naj države članice podajo izjavo v skladu s členom 8(4) protokola (o sodelovanju med pristojnimi organi za izvršljivost nalogov za predložitev informacij o naročnikih in podatkov o prometu), da se zagotovi, da so za izvršljivost nalogov v skladu s to določbo potrebne dodatne podporne informacije.

Poleg tega ima ENVP naslednja priporočila v zvezi s prihodnjimi sklepi Sveta, če bodo države članice v interesu Unije podpisale in ratificirale protokol:

| — | nekateri podatki iz kategorije informacij o naročnikih v smislu Konvencije o kibernetski kriminaliteti lahko v skladu z zakonodajo EU štejejo kot podatki o prometu, kar pomeni velik poseg v temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dostop do njih pa se lahko upraviči samo z bojem proti težjim oblikam kriminala. ENVP zato državam članicam priporoča, naj si v nasprotju s predlogom Komisije, pridržijo pravico, da ne uporabijo člena 7 protokola o razkritju podatkov o naročnikih s strani ponudnikov storitev neposredno pristojnim organom druge države v zvezi z nekaterimi vrstami številk za dostop v skladu s členom 7(9)(b); |
| --- | --- |

—

nekateri podatki iz kategorije informacij o naročnikih v smislu Konvencije o kibernetski kriminaliteti lahko v skladu z zakonodajo EU štejejo kot podatki o prometu, kar pomeni velik poseg v temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dostop do njih pa se lahko upraviči samo z bojem proti težjim oblikam kriminala. ENVP zato državam članicam priporoča, naj si v nasprotju s predlogom Komisije, pridržijo pravico, da ne uporabijo člena 7 protokola o razkritju podatkov o naročnikih s strani ponudnikov storitev neposredno pristojnim organom druge države v zvezi z nekaterimi vrstami številk za dostop v skladu s členom 7(9)(b);

| — | države članice bi morale v skladu s členom 7(5)(e) protokola imenovati pravosodni ali drug neodvisni organ; |
| --- | --- |

—

države članice bi morale v skladu s členom 7(5)(e) protokola imenovati pravosodni ali drug neodvisni organ;

| — | predlagano sporočilo držav članic organom Združenih držav ob podpisu ali ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi v zvezi s krovnim sporazumom EU-ZDA bi bilo treba pojasniti; |
| --- | --- |

—

predlagano sporočilo držav članic organom Združenih držav ob podpisu ali ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi v zvezi s krovnim sporazumom EU-ZDA bi bilo treba pojasniti;

| — | predlagani premislek v zvezi z drugimi sporazumi ali ureditvami v skladu s členom 14(1)(c) protokola, ki bi lahko nadomestili določbo protokola o varstvu podatkov (člen 14), bi bilo treba spremeniti. |
| --- | --- |

—

predlagani premislek v zvezi z drugimi sporazumi ali ureditvami v skladu s členom 14(1)(c) protokola, ki bi lahko nadomestili določbo protokola o varstvu podatkov (člen 14), bi bilo treba spremeniti.

1.   UVOD IN OZADJE

| 1. | Odbor za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti pri Svetu Evrope je junija 2017 odobril mandat za pripravo Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti med septembrom 2017 in decembrom 2019 (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je 5. februarja 2019 sprejela Priporočilo (2) za sklep Sveta za odobritev sodelovanja Komisije v imenu Evropske unije v pogajanjih o Drugem dodatnem protokolu (v nadaljnjem besedilu: protokol) (3) h Konvenciji Sveta Evrope o okrepitvi mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske kriminalitete in elektronskih dokazov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o kibernetski kriminaliteti) (CETS št. 185) (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) je 2. aprila 2019 sprejel mnenje o priporočilu (5). S sklepom z dne 6. junija 2019 je Svet Evropske unije pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske unije sodeluje v pogajanjih o protokolu (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Odbor za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti je mandat dvakrat podaljšal, in sicer do decembra 2020 in nato do maja 2021. Protokol je med septembrom 2017 in majem 2021 pripravil Odbor za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti. V tem obdobju je potekalo več kot 90 plenarnih sej Odbora za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti, skupine in podskupin za pripravo osnutka protokola ter šest krogov posvetovanj z deležniki. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Evropski odbor za varstvo podatkov je objavil prispevke k javnim posvetovanjem o osnutku protokola 13. novembra 2019, 2. februarja 2021 in 4. maja 2021 (7). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Evropski parlament je v svoji resoluciji iz leta 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost za digitalno desetletje priznal, da je treba delo v zvezi s protokolom zaključiti (8). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odbor ministrov Sveta Evrope je 17. novembra 2021 protokol sprejel. Na voljo za podpis naj bi bil maja 2022. Njegove spremembe lahko predlaga samo pogodbenica protokola, sprejeti pa jih mora Odbor ministrov. Spremembe protokola začnejo veljati, ko jih sprejmejo vse pogodbenice (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Evropska unija ne more postati pogodbenica protokola, saj je pristop tako k protokolu kot h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti odprt samo državam (10). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisija je 25. novembra 2021 na podlagi člena 16, člena 82(1) ter člena 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejela dva predloga sklepov Sveta (11). |
| --- | --- |

9.

| 10. | V skladu s tema predlogoma (12) protokol spada na področje, ki ga večinoma urejajo skupna pravila v smislu člena 3(2) PDEU. S tema predlogoma želi Komisija pridobiti dva sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo oziroma ratificirajo protokol. Oba predloga spremlja priloga (v nadaljnjem besedilu: priloga), ki vsebuje navodila za države članice glede njihovih pridržkov, izjav, uradnih obvestil ali sporočil in drugih premislekov, ki jih izrazijo ob podpisu in ratificiranju protokola v interesu Evropske unije. Predlogu, ki se nanaša na ratifikacijo, je priloženo tudi besedilo protokola. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Če bi Svet pooblastil države članice za podpis sporazuma v interesu Unije, bi moral za sklenitev sporazuma po pridobitvi soglasja Evropskega parlamenta sprejeti sklep o pooblastitvi držav članic, da v interesu Unije ratificirajo sporazum. Protokol bo začel veljati prvi dan v mesecu po izteku trimesečnega roka od datuma, ko pet pogodbenic Konvencije o kibernetski kriminaliteti v skladu z določbami člena 16(1) in 2 protokola izrazi svoje soglasje, da jih protokol zavezuje (13). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Evropska komisija se je o obeh predlogih po njunem sprejetju posvetovala z ENVP v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 (14). Sklic na to mnenje vsebujeta uvodni izjavi 12 in 13 predlogov o ratifikaciji oziroma podpisu protokola. ENVP želi poudariti, da to mnenje ne posega v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih lahko podal na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

12.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 129. | Glede na širjenje kibernetske kriminalitete in vse večji pomen elektronskih dokazov za kazenske preiskave ENVP ob upoštevanju zapletenosti pridobivanja takih dokazov v jurisdikciji zunaj držav članic razume, da morajo organi kazenskega pregona hitro in učinkovito pridobiti elektronske dokaze, da se lahko učinkovito bojujejo proti kriminalu. |
| --- | --- |

129.

| 130. | ENVP zato podpira iskanje mednarodnega odziva z ustreznimi zaščitnimi ukrepi na obstoječa vprašanja v tem okviru. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Cilj protokola je izboljšati tradicionalne kanale sodelovanja in zagotoviti neposredno sodelovanje med organi kazenskega pregona in ponudniki storitev v čezmejnem okviru. Protokol ne vsebuje določb o neposrednem dostopu organov kazenskega pregona do podatkov, kar ENVP pozdravlja. |
| --- | --- |

131.

| 132. | ENVP priznava, da v večstranskem mednarodnem sporazumu ni mogoče v celoti ponoviti terminologije in opredelitev pojmov prava EU, vendar poudarja, da je treba za posameznike zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se zagotovila popolna skladnost s pravom EU. |
| --- | --- |

132.

| 133. | ENVP je zadovoljen, da protokol vsebuje namenski člen o varstvu osebnih podatkov. Pozdravlja tudi številne zaščitne ukrepe, ki so bili vključeni v protokol. |
| --- | --- |

133.

| 134. | ENVP razume, da je potrjeno, da naj bi se krovni sporazum uporabljal za prenose iz EU v Združene države Amerike v okviru določb protokola, ki se nanašajo na sodelovanje med organi. ENVP obžaluje tak izid. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Če bi sprejeli Sklep Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Unije podpišejo oziroma ratificirajo protokol, ENVP pozdravlja predloge Komisije, da naj države članice v interesu Unije podajo izjavo, obvestilo in sporočilo na podlagi člena 7(2)(b) ter člena (5)(a) in (e) protokola. Ti predlogi zagotavljajo, da se od ponudnikov storitev v Uniji lahko zahteva prenos osebnih podatkov samo na podlagi nalogov, ki jih v tretji državi prosilki, pogodbenici protokola, izda tožilec ali drug pravosodni organ oziroma so izdani pod njegovim nadzorom ali pod neodvisnim nadzorom in pod nadzorom pristojnega organa v zaprošeni državi članici. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Pozdravlja tudi predlog, naj države članice podajo izjavo v skladu s členom 8(4) protokola (o sodelovanju med pristojnimi organi za izvršljivost nalogov za predložitev informacij o naročnikih in podatkov o prometu), da se zagotovi, da so za izvršljivost nalogov v skladu s to določbo potrebne dodatne podporne informacije. |
| --- | --- |

136.

| 137. | ENVP ima naslednja priporočila v zvezi s prihodnjimi sklepi Sveta, če bodo države članice v interesu Unije podpisale in ratificirale protokol:






  — | nekateri podatki iz kategorije informacij o naročnikih v smislu Konvencije o kibernetski kriminaliteti lahko v skladu z zakonodajo EU štejejo kot podatki o prometu, kar pomeni velik poseg v temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dostop do njih pa je mogoče upravičiti samo z bojem proti težjim oblikam kriminala. ENVP zato državam članicam priporoča, naj si v nasprotju s predlogoma Komisije pridržijo pravico, da ne uporabijo člena 7 Protokola o razkritju podatkov o naročnikih s strani ponudnikov storitev neposredno pristojnim organom druge države v zvezi z nekaterimi vrstami številk za dostop v skladu s členom 7(9)(b); |
| --- | --- | --- |

137.

—

nekateri podatki iz kategorije informacij o naročnikih v smislu Konvencije o kibernetski kriminaliteti lahko v skladu z zakonodajo EU štejejo kot podatki o prometu, kar pomeni velik poseg v temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, dostop do njih pa je mogoče upravičiti samo z bojem proti težjim oblikam kriminala. ENVP zato državam članicam priporoča, naj si v nasprotju s predlogoma Komisije pridržijo pravico, da ne uporabijo člena 7 Protokola o razkritju podatkov o naročnikih s strani ponudnikov storitev neposredno pristojnim organom druge države v zvezi z nekaterimi vrstami številk za dostop v skladu s členom 7(9)(b);

| — | države članice bi morale v skladu s členom 7(5)(e) protokola imenovati pravosodni ali drug neodvisni organ; |
| --- | --- |

—

države članice bi morale v skladu s členom 7(5)(e) protokola imenovati pravosodni ali drug neodvisni organ;

| — | predlagano sporočilo držav članic organom Združenih držav ob podpisu ali ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi v zvezi s krovnim sporazumom EU-ZDA bi bilo treba pojasniti; |
| --- | --- |

—

predlagano sporočilo držav članic organom Združenih držav ob podpisu ali ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi v zvezi s krovnim sporazumom EU-ZDA bi bilo treba pojasniti;

| — | predlagani premislek v zvezi z drugimi sporazumi ali ureditvami v skladu s členom 14(1)(c) protokola, ki bi lahko nadomestili določbo protokola o varstvu podatkov (člen 14), bi bilo treba spremeniti. |
| --- | --- |

—

predlagani premislek v zvezi z drugimi sporazumi ali ureditvami v skladu s členom 14(1)(c) protokola, ki bi lahko nadomestili določbo protokola o varstvu podatkov (člen 14), bi bilo treba spremeniti.

| 138. | ENVP na koncu poudarja, da bi moral imeti tožilec države članice in zato tudi Evropsko javno tožilstvo možnost predložitve naloga ali prenosa podatkov na podlagi naloga druge pogodbenice v skladu s členom 8 samo, če sta prepričana, da je ta nalog pregledal pravosodni organ ali neodvisni organ v smislu sodne prakse Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

138.

| 139. | ENVP bo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu še naprej na voljo za svetovanje med postopkom. To mnenje ne posega v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko dal na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

139.

Bruselj, 20. januar 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690

1

(2)  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi sodelovanja v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185), COM(2019) 71 final.

2

(3)  https://rm.coe.int/1680a49dab (začasna različica, kot jo je odobril Odbor ministrov).

3

(4)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561

4

(5)  Mnenje ENVP 3/2019 glede sodelovanja v pogajanjih glede Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte z dne 2. aprila 2019.

5

(6)  Sklep Sveta, sprejet 6. junija 2019, o pooblastitvi Evropske komisije, da v imenu Evropske unije sodeluje v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185).

6

(7)  „Prispevek EOVP k posvetovanju o osnutku drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (Budimpeška konvencija) z dne 13. novembra 2019“; „Izjava 02/2021 o novih osnutkih določb drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (Budimpeška konvencija), kakor je bila sprejeta 2. februarja 2021“; „Evropski odbor za varstvo podatkov, Prispevek k šestemu krogu posvetovanj o osnutku drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 4. maja 2021“.

7

(8)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost za digitalno desetletje.

8

(9)  Člen 21 protokola.

9

(10)  Uvodna izjava 10 predlogov za sklep Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo in ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov.

10

(11)  Predlog sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (COM(2021)718 final).

11

Predlog sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (COM(2021)719 final).

V skladu z uvodnima izjavama 14 in 15 predloga o podpisu ter uvodnima izjavama 13 in 14 predloga o ratifikaciji ima Irska možnost sodelovati pri sprejetju in uporabi sklepa, Danska pa ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(12)  Uvodna izjava 3 predlogov.

12

(13)  Člen 16(1): ‛[...][pogodbenice Konvencije] lahko svoje soglasje, da jih ta protokol zavezuje, izrazijo s::

13

| a. | podpisom brez pridržkov glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, ali |
| --- | --- |

a.

podpisom brez pridržkov glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, ali

| b. | s podpisom ob pridržku glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, čemur sledi ratifikacija, sprejem ali odobritev. |
| --- | --- |

b.

s podpisom ob pridržku glede ratifikacije, sprejema ali odobritve, čemur sledi ratifikacija, sprejem ali odobritev.

2. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

(14)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

14

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/20

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 182/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Alubia de Anguiano“

EU št.: PDO-ES-02642 – 14. oktober 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Alubia de Anguiano“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod z zaščiteno označbo porekla „Alubia de Anguiano“ so suha oluščena zrna vrste Phaseolus vulgaris L iz družine Fabaceae, plezajoče sorte, povezane z visokim fižolom el encinar, ki se prideluje in pakira v občini Anguiano.

Kultivar el encinar je nastal iz vrste lokalnih ekotipov, ki so jih skozi stoletja izbirali kmetje, da bi izboljšali njegovo produktivnost in kakovostne lastnosti. Njegov vzorec rasti je nedoločljiv in ima dolge internodije, zato za pravilen razvoj potrebuje oporo. Rastni cikel traja od 120 do 180 dni.

Fižol „Alubia de Anguiano“ je stročnica z naslednjimi značilnostmi: srednje veliko zrno, ovalne oblike, vijolične ali vinske barve, ki ni zelo svetleča in nasičena, s tanko lupino, nizko vsebnostjo oksalne kisline (približno 625 mg/kg) in visokim odstotkom absorpcije vode (najmanj 95 %), če se zrna pred kuhanjem namakajo. Tako se fižol zmehča in skrajša čas kuhanja, kar pomeni, da gre za visokokakovosten kulinarični proizvod.

| Velikost | srednja |
| --- | --- |
| Širina | 5,80  mm ±0,5  mm |
| Dolžina | 10,95  mm ±1  mm |
| Debelina | 5,10  mm ±0,5  mm |
| Teža 100 zrn (g) | 38,36  ± 1,19 |
| Gostota g/cm3 | 1,37  ± 0,03 |
| Trdota (preskus stiskanja) (N/mm2) | 0,58  ± 0,10 |
| % absorpcije vode | ≥ 98 ± 3,29 |
| Trdota po namakanju (preskus stiskanja) (N/mm2) | 0,07  ± 0,02 |
| Trdota (preskus predrtja) (N/mm2) | 6,41  ± 1,25 |
| Trdota po namakanju (preskus predrtja) (N/mm2) | 0,3  ± 0,03 |
| Oblika | ovalna |
| Lesk | sijoč |
| Barva | vijoličasta/vinska barva |
| Pegavost | brez |
| Vzorec | brez vzorca |

Velikost

srednja

Širina

5,80  mm ±0,5  mm

Dolžina

10,95  mm ±1  mm

Debelina

5,10  mm ±0,5  mm

Teža 100 zrn (g)

38,36  ± 1,19

Gostota g/cm3

1,37  ± 0,03

Trdota (preskus stiskanja) (N/mm2)

0,58  ± 0,10

% absorpcije vode

≥ 98 ± 3,29

Trdota po namakanju (preskus stiskanja) (N/mm2)

0,07  ± 0,02

Trdota (preskus predrtja) (N/mm2)

6,41  ± 1,25

Trdota po namakanju (preskus predrtja) (N/mm2)

0,3  ± 0,03

Oblika

ovalna

Lesk

sijoč

Barva

vijoličasta/vinska barva

Pegavost

brez

Vzorec

brez vzorca

Ob pakiranju mora biti fižol cel, zdrav in brez poškodb, razen zelo blage pegavosti na površini, ki ne sme škodovati splošnemu videzu ali kakovosti ali predstavitvi embalaže. Vsebnost vlage v zrnih ne sme presegati 17 %. Velikost zrn mora biti večja od 5-milimetrskega sortirnega sita.

Kulinarične prednosti fižola „Alubia de Anguiano“, ki so povezane z njegovim obnašanjem med kuhanjem, neposredno vplivajo na značilen okus kuhanega fižola. Zrna se ne sprimejo, temveč ostanejo cela in nedotaknjena z gladko masleno teksturo. Lupina je nezaznavna, občutek v ustih pa je zelo prijeten.

Zaradi teh značilnosti je ta fižol zelo iskan na trgu ter zelo vsestranski in primeren za ustvarjalno kuhinjo. Kuhanje fižola „Alubia de Anguiano“ je zelo enostavno in hitro, zrna pa ne razpadejo niti pri predolgem kuhanju.

3.3.   Krma in surovine

–

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki pridelave, luščenja, sušenja, konzerviranja in priprave fižola z zaščiteno označbo porekla „Alubia de Anguiano“ morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakiranje in označevanje pri viru sicer potekata po proizvodnji, vendar ju izvajajo nosilci dejavnosti z registrirano označbo, saj sta ključna za zagotavljanje kakovosti ter ustrezne sledljivosti in nadzora. Fižol je namreč proizvod, ki ga je mogoče zlahka pomešati s fižolom iz drugih virov, nizkim fižolom, drugimi sortami ali fižolom, ki ni bil ustrezno konzerviran. S tem se zaščiti tudi sloves proizvoda.

Pakiranje se lahko izvaja ročno ali z avtomatskimi ali polavtomatskimi tehtnicami. Pakira se v embalaže z neto težo 0,5 kg, 1 kg, 2 kg in 3 kg. Za prodajo gostinskemu sektorju se lahko uporabijo tudi vreče po 5 kg, 10 kg in 20 kg.

Možnost ponovnega pakiranja je dovoljena, če se navede sklic na ZOP in je vzpostavljen ustrezen sistem spremljanja, ki zagotavlja sledljivost proizvoda do končnega potrošnika, posamezni proizvajalci pa lahko pripravijo pošiljke razsutega tovora, tako da se etikete pritrdijo naknadno. O uporabi takšnih praks je treba obvestiti upravni organ ali drug pristojni organ.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Etiketa na vsakem pakiranju mora biti oštevilčena in vsebovati naslednje podatke: ime zaščitene označbe porekla „Alubia de Anguiano“, njen logotip in (v drugem vidnem polju) leto, v katerem je bil fižol obran.

Vsi proizvajalci in predelovalci, ki izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda, imajo dostop do posebnega logotipa, ki označuje proizvod.

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje zajema občino Anguiano (skupna površina 90,89 km2), ki leži v okrožju Sierra regije Rioja Alta.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebne podnebne in talne razmere na razmejenem geografskem območju ter strokovno znanje lokalnih proizvajalcev in predelovalcev zagotavljajo vzročno povezavo med značilnostmi in kakovostjo proizvoda ter geografskim okoljem.

Kakovost ali značilnosti proizvoda

Fižol „Alubia de Anguiano“ se pridobiva izključno iz sorte el encinar in se zaradi posebnih fizikalnih značilnosti, opredeljenih v točki 3.2, razlikuje od fižola, pridobljenega iz drugih sort. Hkrati pa se tudi močno razlikuje od fižola, ki se goji na sosednjih območjih. Fižol, pridelan na geografskem območju, je znan po veliki teži, gostoti in reoloških lastnostih (odpornost proti deformacijam ali razpokam) ter veliki zmožnosti absorpcije vode, če se pred kuhanjem namaka.

Zaradi velike zmožnosti absorpcije vode se trdota zrnja, izmerjena s preskusom prebadanja, zmanjša s 6,4 N/mm2 na 0,30 N/mm2, kar pospeši želatinizacijo škroba in denaturacijo beljakovin ter skrajša čas kuhanja. Zrna fižola „Alubia de Anguiano“ ostanejo cela tudi ob predolgem kuhanju. Ta lastnost neposredno vpliva na okus in skupaj z drugimi atributi zagotavlja visoko kulinarično kakovost proizvoda.

Naravni dejavniki

Izoblikovanost površja

Občina Anguiano leži v srednjem/gornjem toku reke Najerilla. Nadmorska višina na območju zaščitene označbe sega od 600 m v najnižjem odseku reke Najerilla do 750 m v višinskih predelih, kjer so očitne omejitve za gojenje tega pridelka. Relief sestavljajo niz vrhov in masivov, kar se pogosto kaže v velikih višinskih razlikah, ki preprečujejo erozijo (spreminjanje) tal.

Zaradi strmih pobočij in sestave apnenčastih kamnin so nastala melišča, na katerih so tla slabše razvita. Ta območja se imenujejo „revna tla“, fižol „Alubia de Anguiano“ pa se na njih prideluje drugače kot na sosednjih območjih, ki nimajo enakih značilnosti.

Stanje tal

Ta tipična gorska tla (revna in slabo razvita), ki izvirajo iz terciarja, večinoma sestavljajo konglomerati, skrilavec in peščenjak. Neugodnost melišč se odraža v poljščinah, ki dajejo manjši pridelek zrn manjše velikosti, vendar višje kakovosti.

Tla imajo zelo dobro odvodnjavanje. To je ključnega pomena za pravilen razvoj fižola „Alubia de Anguiano“, ki potrebuje vlago kot omejujoč dejavnik. Vendar je odvečna voda tudi zelo neugodna, saj lahko spodbudi širjenje številnih bolezni.

Ker so tla na območju kisla in ne vsebujejo apnenca, ima fižol „Alubia de Anguiano“ tanjšo lupino in nižjo vsebnost oksalne kisline (približno 625 mg/kg) v celicah pod povrhnjico. To izboljša njegovo sposobnost absorpcije vode med namakanjem in skrajša čas kuhanja.

Podnebje

Povprečna letna temperatura na geografskem območju, ki ga pokriva ZOP, je 9,7 oC. Povprečna najvišja temperatura je 13,8 oC, najtoplejši meseci pa so julij, avgust in junij (v tem vrstnem redu). Povprečna najnižja temperatura je 6 oC, najhladnejša meseca pa sta februar in januar. Temperatura 37 dni presega 25 oC, 58 dni na leto pa pade pod 0 oC. Temperature tudi precej nihajo, saj so noči zelo hladne, dnevi pa toplejši. Zato je pridelek manjši, vendar je fižol boljše kakovosti.

Posebne podnebne razmere na gorskem območju so idealne za ustrezen razvoj fižola „Alubia de Anguiano“. Seje se spomladi, obira pa poleti in jeseni. Najnižja temperatura za rast je približno 8 oC. Najnižja temperatura za kalitev je 12 oC. Rastlina je zelo občutljiva na zmrzal, saj lahko odmre, če se temperatura spusti pod 3 oC.

Fižol „Alubia de Anguiano“ za pravilen razvoj potrebuje tudi vlago. Število dni z znatnimi padavinami, tj. več kot 1 l/m2, je 80. Skupna količina padavin je 39,06 l/m2. Najbolj deževni meseci so marec, junij in oktober, najmanj padavin pa pade decembra, januarja in maja. Referenčna vrednost evapotranspiracije je 913,9 mm. Relativna vlažnost zraka je 68,33 %, povprečna skupna osončenost pa znaša 185,44 W/m2. Povprečna temperatura tal je 15,03 oC.

Poleg padavin je za pridelek koristna tudi visoka relativna vlažnost spomladi in celo poleti. Ta vlaga nastaja v dolinah zaradi razlik med dnevnimi in nočnimi temperaturami ter bližine rek.

Človeški dejavnik

Na geografskem območju obstajajo tudi značilne družbene in kulturne prakse. Na primer način, kako kmetje že od nekdaj izbirajo sorte, optimalne pridelovalne prakse, da se izrazijo najboljše lastnosti, opore, ki so potrebne za visoko sorto fižola, znanje o tem, kdaj je pravi čas za obiranje fižola, in naravni postopek sušenja fižola so se razvili in prenašali skozi čas. To je tudi pomemben dejavnik pri proizvodnji visokokakovostnega fižola, katerega vse bistvene značilnosti se ohranijo čim dlje.

Da je fižol upravičen do označbe „Alubia de Anguiano“, mora izvirati izključno iz lokalne sorte visokega fižola el encinar in biti v brezhibnem stanju. Pri tem je zelo pomembno strokovno znanje lokalnih proizvajalcev, ki že leta izbirajo semena, da bi izboljšali njihovo kakovost in sposobnost prilagajanja razmejenemu geografskemu okolju ter tako zagotovili, da se razlikujejo od iste sorte, ki se goji na drugih (tudi sosednjih) območjih.

Znanje, ki so ga pridobili proizvajalci, ki že vse življenje skrbijo za najboljše rastline in jih izbirajo, je pomembno tudi pri odločanju o tem, kdaj je najboljši čas za obiranje fižola, kar je odvisno od zrelosti rastlin in barve strokov.

Tehnično znanje proizvajalcev je pomembno pri uporabi pravih tehnik, da se lahko rastlina, potem ko se izkorenini in razprostre, naravno posuši. Če to poteka na polju, je treba posebno pozornost nameniti mlatenju, ki mora biti prav tako opravljeno ob pravem času, odvisno od vsebnosti vlage v zrnju. Prav tako je ključnega pomena, da se vseskozi izbirajo najboljša zrna, saj se na trg lahko da le kakovosten fižol. To se nanaša tako na njihovo zdravstveno stanje (odstranijo se razpokana ali poškodovana zrna) kot tudi na dejstvo, da morajo biti zrna v isti seriji enakomerno posušena in imeti enako vsebnost vlage.

Ker so stebla fižola „Alubia de Anguiano“ plezalke in lahko rastejo v vse smeri, je treba zemljo pripraviti z oporami, da se rastlina pravilno razvije. Opore morajo biti pravilno vstavljene in pritrjene. Potrebno je veliko znanja in spretnosti, saj lahko poškodbe zaradi vetra povzročijo velike izgube, če se rastline podrejo, polomijo ali zapletejo. To bi zahtevalo tudi namestitev novih opor, kar bi povzročilo dodatne stroške dela.

V zadnjih letih se je območje, namenjeno rdečemu plezajočemu ali visokemu fižolu (kot se tudi imenuje fižol „Alubia de Anguiano“), znatno zmanjšalo. To je povzročilo zmanjšanje pridelka, ne le zaradi konkurence drugih donosnejših poljščin, temveč tudi zato, ker so plezajoče sorte nadomestile nizke sorte, ki imajo nižje stroške pridelave in omogočajo popolno mehanizacijo vseh pridelovalnih praks.

Resnično se lahko zgodi, da se bo tip semena visokega fižola preveč homogeniziral in bo treba uvesti druga semena od drugod, ki nimajo enakih organoleptičnih lastnosti kot tradicionalne sorte. Druga težava, ki se pojavlja, je nepoštena konkurenca, saj se nizke sorte fižola zaradi navidezne podobnosti in kljub slabši kakovosti prodajajo kot visoke sorte. Nujno si je treba skupaj prizadevati za ohranitev rastlinskih genskih virov in zaščito biotske raznovrstnosti fižola „Alubia de Anguiano“ z obnavljanjem zalog sorte el encinar, ki se tradicionalno razvija in goji na zaščitenem geografskem območju.

Znano je tudi, da je zaščita avtohtonih sort zelo koristna za podeželska okolja, zlasti na oddaljenih in zapostavljenih območjih, kot je geografsko območje, na katerem se prideluje fižol „Alubia de Anguiano“. Obstajajo nesporni genetski, socialni, kulturni, okoljski in gospodarski razlogi za podporo obnovitvi, ohranitvi in razvoju avtohtonih sort rastlin. To še posebej velja za gorate predele, kot je Anguiano. Pridelovalci v tej občini se zavedajo, da je poudarjanje posebnosti proizvodov, kot je ta, pravzaprav njihova edina možnost, če želijo konkurirati drugim bolj specializiranim proizvodnim regijam.

Sklic na objavo specifikacije

V razdelku s specifikacijami proizvodov:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 4.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 182/25

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 182/06)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„LILIPUTAS“

EU št.: PGI-LT-00868-AM02 – 28.10.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Liliputas“

2.   Država članica ali tretja država

Litva

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Liliputas“ je ročno izdelan poltrdi sir z visoko vsebnostjo maščobe (50 % v suhi snovi). Ima obliko valja z zaokroženimi robovi. Visok je med 5,0 in 15,0 cm, v premeru meri med 7,0 in 8,5 cm ter tehta med 0,25 in 0,7 kg. Sir se proizvaja v vasi Belvederis iz standardiziranega pasteriziranega kravjega mleka, ki se obdeluje po usirjenju. Sirno testo se nato zavije v pletene bombažne prtiče in stisne v tradicionalnih valjastih modelih. Sir zori med 20 in 30 dnevi ob delovanju lastne mikroflore in pod vplivom mikroflore iz ozračja, in sicer mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith, ki se naravno razvije v kleteh na geografskem območju iz točke 4.

Ime sira „Liliputas“ izvira iz njegove velikosti, organoleptične lastnosti pa pridobi med zorenjem v majhnih zaobljenih valjih ob prisotnosti plesni Penicillium pallidum Smith.

Preglednica 1

Organoleptični kazalniki sira „Liliputas“

| Kazalnik | Opis |
| --- | --- |
| Videz | Skorja je gladka, pod njo ni debele plasti, prekrita pa je z mešanico parafina in polimera ali drugo ovojnico iz različnih snovi. Na skorji so lahko vidni odtisi prtiča ali modela. |
| Okus in aroma | Sveža okus in aroma po mlečni kislini, značilna za fermentirane sire. Okus ima lahko odtenek trpke in slane note. |
| Tekstura | Sir je homogen, dokaj čvrst, elastičen, žvečljiv. |
| Prerez | Ob prerezu so včasih vidne majhne, naključno razporejene luknje, ki so lahko ovalne, oglate ali nekoliko sploščene. |
| Barva | Od rumenkaste do rumene, enakomerna. |

Kazalnik

Opis

Videz

Skorja je gladka, pod njo ni debele plasti, prekrita pa je z mešanico parafina in polimera ali drugo ovojnico iz različnih snovi. Na skorji so lahko vidni odtisi prtiča ali modela.

Okus in aroma

Sveža okus in aroma po mlečni kislini, značilna za fermentirane sire. Okus ima lahko odtenek trpke in slane note.

Tekstura

Sir je homogen, dokaj čvrst, elastičen, žvečljiv.

Prerez

Ob prerezu so včasih vidne majhne, naključno razporejene luknje, ki so lahko ovalne, oglate ali nekoliko sploščene.

Barva

Od rumenkaste do rumene, enakomerna.

Preglednica 2

Fizikalno-kemijske lastnosti sira „Liliputas“

| Kazalnik | Vsebnost (%) |
| --- | --- |
| Vsebnost maščob v suhi snovi | 50,0 ± 5 |
| Najmanjša vsebnost suhe snovi | 56,0 |
| Skupna vsebnost soli | 1,3–3,0 |

Kazalnik

Vsebnost (%)

Vsebnost maščob v suhi snovi

50,0 ± 5

Najmanjša vsebnost suhe snovi

56,0

Skupna vsebnost soli

1,3–3,0

Preglednica 3

Povprečna hranilna vrednost 100 g sira „Liliputas“

| Maščobe (g) | Beljakovine (g) | Ogljikovi hidrati (g) | Energijska vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | – | 364 | 1 510 |

Maščobe (g)

Beljakovine (g)

Ogljikovi hidrati (g)

Energijska vrednost

Kcal

KJ

30,0

23,5

–

364

1 510

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

| — | Kravje mleko, |
| --- | --- |

—

Kravje mleko,

| — | mlečna kislina in kulture aromatičnih bakterij, |
| --- | --- |

—

mlečna kislina in kulture aromatičnih bakterij,

| — | encimi za koagulacijo mleka, |
| --- | --- |

—

encimi za koagulacijo mleka,

| — | kuhinjska sol. |
| --- | --- |

—

kuhinjska sol.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| — | Priprava in encimska koagulacija mleka. Mleko, ki je namenjeno proizvodnji sira, se pasterizira in pripravi v skladu s standardi tako, da je vsebnost maščobe v suhi snovi zorjenega sira v skladu z zahtevami iz točke 3.2. Mleko se usiri z dodajanjem encimov, fermentov in kalcijevega klorida. |
| --- | --- |

—

Priprava in encimska koagulacija mleka. Mleko, ki je namenjeno proizvodnji sira, se pasterizira in pripravi v skladu s standardi tako, da je vsebnost maščobe v suhi snovi zorjenega sira v skladu z zahtevami iz točke 3.2. Mleko se usiri z dodajanjem encimov, fermentov in kalcijevega klorida.

| — | Predelava usirjenega mleka in zrn sirnine. Usirjeno mleko se mehansko obdela, da se dobijo zrna želene velikosti. Nato se zrna premešajo. Med oblikovanjem zrn se tretjina sirotke odcedi, preostanek zrn pa se segreva. Zrna se nato mešajo, da dosežejo velikost med 4 in 5 mm ter niso več lepljiva, pač pa suha in trdna. Stopnja vlažnosti sira ne sme presegati 44 %. |
| --- | --- |

—

Predelava usirjenega mleka in zrn sirnine. Usirjeno mleko se mehansko obdela, da se dobijo zrna želene velikosti. Nato se zrna premešajo. Med oblikovanjem zrn se tretjina sirotke odcedi, preostanek zrn pa se segreva. Zrna se nato mešajo, da dosežejo velikost med 4 in 5 mm ter niso več lepljiva, pač pa suha in trdna. Stopnja vlažnosti sira ne sme presegati 44 %.

| — | Oblikovanje in stiskanje sira. Sir se oblikuje iz plasti sirnine. Postopek traja od 20 do 25 minut, po tem času se plast sirnine razreže na kose, ki se ročno polagajo v valjaste modele, kjer se nato sir stisne pod lastno težo. Med stiskanjem se siri dva- do trikrat obrnejo. Takšno stiskanje pod lastno težo traja med 20 in 25 minut.
  Po stiskanju pod lastno težo se siri vzamejo iz modelov, zavijejo v vlažne prtiče, ki omogočijo oblikovanje skorje, in ponovno položijo v modele, ki se nato s pokrovom zaprejo. Modeli s sirom se položijo v stiskalnice in se stiskajo uro in pol do dve uri. Po stiskanju se siri vzamejo iz modelov, prtiči se odstranijo, plast, ki se je morebiti oblikovala med modelom in pokrovom, pa se obreže. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje in stiskanje sira. Sir se oblikuje iz plasti sirnine. Postopek traja od 20 do 25 minut, po tem času se plast sirnine razreže na kose, ki se ročno polagajo v valjaste modele, kjer se nato sir stisne pod lastno težo. Med stiskanjem se siri dva- do trikrat obrnejo. Takšno stiskanje pod lastno težo traja med 20 in 25 minut.

Po stiskanju pod lastno težo se siri vzamejo iz modelov, zavijejo v vlažne prtiče, ki omogočijo oblikovanje skorje, in ponovno položijo v modele, ki se nato s pokrovom zaprejo. Modeli s sirom se položijo v stiskalnice in se stiskajo uro in pol do dve uri. Po stiskanju se siri vzamejo iz modelov, prtiči se odstranijo, plast, ki se je morebiti oblikovala med modelom in pokrovom, pa se obreže.

| — | Soljenje sira. Sir se stehta in položi v slanico. Po 36 do 48 urah (glede na napredovanje in zmogljivosti tehnološkega procesa) se sir vzame iz slanice, položi na rešetke, kjer se suši, ter nato položi na police v kleti, kjer zori. Temperatura v kleti je med 10 in 14 °C, vlažnost pa med 85 % in 94 % – v takšnih pogojih se samodejno razvije plesen Penicillium pallidum Smith. |
| --- | --- |

—

Soljenje sira. Sir se stehta in položi v slanico. Po 36 do 48 urah (glede na napredovanje in zmogljivosti tehnološkega procesa) se sir vzame iz slanice, položi na rešetke, kjer se suši, ter nato položi na police v kleti, kjer zori. Temperatura v kleti je med 10 in 14 °C, vlažnost pa med 85 % in 94 % – v takšnih pogojih se samodejno razvije plesen Penicillium pallidum Smith.

| — | Zorenje sira. Sir se v skladu z zapisi prvih proizvajalcev sira na policah obrača vsaj vsakih pet dni, s čimer se prepreči, da bi sir ležal na strani in izgubil obliko. Med zorenjem sir prekrije mikroskopska plesen, ki se opere po 20 do 30 dneh na podlagi vizualnega pregleda in ocene organoleptičnih parametrov sira (okus, aroma, konsistenca). Ko se plast plesi s površine sira umije, se sir posuši in prekrije s plastjo voska. |
| --- | --- |

—

Zorenje sira. Sir se v skladu z zapisi prvih proizvajalcev sira na policah obrača vsaj vsakih pet dni, s čimer se prepreči, da bi sir ležal na strani in izgubil obliko. Med zorenjem sir prekrije mikroskopska plesen, ki se opere po 20 do 30 dneh na podlagi vizualnega pregleda in ocene organoleptičnih parametrov sira (okus, aroma, konsistenca). Ko se plast plesi s površine sira umije, se sir posuši in prekrije s plastjo voska.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Da se ohranijo edinstvene lastnosti sira, da se sir zaradi poškodovanja zaščitne parafinske obloge ne bi posušil in ker je sir majhen (med 0,25 in 0,7 kg), se prodaja izključno cel.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketi je jasno navedeno ime proizvoda, „Liliputas“, ime proizvajalca in simbol EU.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Sir „Liliputas“ se proizvaja v majhni litovski vasi Belvederis v okrožju Jurbarkas, ki se nahaja v regionalnem parku Panemunė na desnem bregu reke Niémen, 1 kilometer zahodno od kraja Seredžius.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Belvederis je zgodovinsko središče za specialitete iz mleka. Leta 1921 je bila v tamkajšnjem dvorcu osnovana kmetijska šola. Med predmeti, ki so se poučevali, je bila tudi proizvodnja mlečnih izdelkov. Po nekaj letih je bila ustanova reorganizirana in priznana kot visoka šola za tehnologijo mleka, leta 1944 pa kot tehnična fakulteta za tehnologijo mleka. Dolgo časa je fakulteta ohranjala litovske tradicije poučevanja na področju mlečne industrije. V 34 letih obstoja je visoka šola/tehnična fakulteta izobrazila več kot 800 specialistov na področju proizvodnje mlečnih izdelkov in večina je pridobivala izkušnje v najstarejši litovski sirarni, ustanovljeni leta 1928, ki proizvaja sir „Liliputas“. Mleko za proizvodnjo sirov so v preteklosti segrevali v banji, pod katero so kurili les. Mleko so posnemali ročno, modeli pa so bili leseni. Sir so prali ročno s pomočjo ščetk, pozimi v kleti, poleti pa zunaj. Sirarna je stala poleg ledenice, v kateri so skladiščili kose ledu, pripeljane iz reke Niémen. Led so uporabljali za ohlajanje kleti, v katerih je zorel sir. Na začetku je sirarna iz Belvederisa proizvajala večje okrogle poltrde sire (težke od 2,5 do 3,0 kg), vendar je po letu 1958, ko so jo povečali, začela proizvajati manjše sire (težke od 0,4 do 0,7 kg), katerih ime „Liliputas“ je takoj postalo priljubljeno. Sirarski mojster Jonas Jarušaitis je bil prvi, ki je obvladal izdelavo tega sira. Prvo leto proizvodnje so proizvedli le 8 ton sira, 40 let pozneje pa proizvodnja dosega 130 ton. V sirarni Belvederis za zanamce hranijo lesene modele, prav tako pa tudi spominske škatle iz lepenke ter razglednico iz sredine 20. stoletja, na kateri je prikazano umivanje sira v sodu, vsebuje pa vabilo na kraljevo pogostitev z ročno izdelanimi siri iz Belvederisa in ostalimi specialitetami.

Danes se sir „Liliputas“ še vedno proizvaja na edinstven in avtentičen način iz leta 1958. Znanje in spretnosti zaposleni v sirarni prenašajo iz roda v rod in tako omogočajo ohranjanje velikosti, organoleptičnih lastnosti in kakovosti proizvoda.

5.2   Posebnosti proizvoda

Za sir „Liliputas“ sta značilni majhna velikost (med 0,25 in 0,7 kg) in zaščitna obloga iz voska. Majhni zaobljeni valji sira svoj okus in svežo aromo po mlečni kislini pridobijo med zorenjem v vlažni in hladni kleti, med katerim je prekrit s sporami mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith. Na stenah, policah in stropu kleti, v kateri zori sir, mikroskopska plesen ni vidna, vendar pa nekaj dni potem, ko soljeni sir položijo na police, ta spominja na zapredke sviloprejk. Skorja, ki se je oblikovala med stiskanjem, preprečuje, da bi mikroskopska plesen med zorenjem prodrla v sir. Da ta skorja nastane, sir po stiskanju pod lastno težo vzamejo iz valjastih modelov in ga zavijejo v pletene bombažne prtiče. Nato ga položijo nazaj v modele in stisnejo v stiskalnici.

Sir se proizvaja na tradicionalen način in skoraj izključno ročno: razrez plasti sirnine, polaganje v modele, ovijanje sira v prtiče, obračanje, pranje, brisanje in pomakanje v vosek potekajo ročno. Med tem postopkom se posamezni sir obdela več kot 50-krat.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Zahtevek za registracijo zaščitene geografske označbe temelji na tradiciji, posebni metodi proizvajanja in slovesu.

V skupinski zavesti se Belvederis, ki je zibka litovske mlekarske industrije, samodejno povezuje s sirom „Liliputas“, ki je edinstven in se po nespremenjeni metodi proizvaja že od leta 1958. Trenutno je sirarna Belvederis edina, ki proizvaja ta edinstveni ročno izdelani sir.

Majhni zaobljeni valji sira svoj posebni okus in aromo pridobijo med zorenjem zaradi lastne mikroflore in mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith, ki se v kleteh na geografskem območju iz točke 4 razvije, ker se v njih vzdržuje stalna temperatura med 10 in 14 °C ter vlažnost med 85 % in 94 %.

Sir „Liliputas“ je bil velikokrat razstavljan na številnih sejmih v Litvi in zunaj nje. Velik uspeh je dosegel na sejmih v Leipzigu, Poznańu, Zagrebu, Londonu, Parizu, Kopenhagnu, Dunaju in drugod. Sir „Liliputas“ je prejel zlato medaljo na sejmu „Agra-76“ v tedanji Demokratični republiki Nemčiji. Leta 1984 je prejel diplomo prvega razreda na natečaju/anketi o kakovosti sirov v Ugliču (ZSSR) in zlato medaljo na natečaju „Litovski proizvod leta 2002“, ki ga organizira litovska gospodarska konfederacija. Na mednarodnem živilskem sejmu „World Food Moscow 2005“ je prejel bronasto medaljo, na mednarodnem sejmu agroživilske industrije „Zolotaya osen 2008“, prav tako v Moskvi, pa je „Liliputas“ krasil nacionalno litovsko stojnico, ki jo je oblikovalo litovsko ministrstvo za kmetijstvo. Na mednarodnem sejmu kmetijske, živilske in pakirne industrije „AgroBalt 2010“ je „Liliputas“ prejel nagrado za svoje naravne in ekološke lastnosti. Litovski tisk se je velikokrat zanimal za „Liliputas“ in njegove predane proizvajalce (1999–2003).

Čeprav je dvakrat dražji od sirov, ki so proizvedeni v mehaniziranih sirarnah, ima „Liliputas“ zveste odjemalce, ki cenijo njegovo kakovost, naravne značilnosti in ročni način izdelave. Količine proizvodnje se skozi leta ne spreminjajo.

Sklic na objavo specifikacije

Specifikacija proizvoda

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---