# Euroopan unionin C 152/6. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 152 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta6. huhtikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 152

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta6. huhtikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021 |
| 2022/C 152/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitalisaation mahdollisuudet vähittäiskaupan yrityksille ja hyödyt eurooppalaisille kuluttajille (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2022/C 152/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta BKT:ta laajempipohjaisia toimenpiteitä elpymisen onnistumisen sekä EU:n talouden kestävyyden ja palautumiskyvyn varmistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 7 |
| 2022/C 152/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä (oma-aloitteinen lausunto) | 13 |
| 2022/C 152/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vapaaehtoistoiminta – Kansalaiset Euroopan tulevaisuuden rakentajina (oma-aloitteinen lausunto) | 19 |
| 2022/C 152/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti (oma-aloitteinen lausunto) | 27 |
| 2022/C 152/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Epätyypillinen työ ja alustaosuuskunnat teollisuuden digitalisaatiossa (oma-aloitteinen lausunto) | 38 |
| 2022/C 152/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat voivat hyödyntää EU:n elpymissuunnitelmaa sosiaalisesti hyväksyttävässä digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa (oma-aloitteinen lausunto) | 44 |
| 2022/C 152/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rakenteellisten ja alakohtaisten muutosten ennakointi ja teollisten kulttuurien uudistaminen – kohti elpymisen ja palautumiskyvyn uusia rajoja eri puolilla Eurooppaa (oma-aloitteinen lausunto) | 50 |
| 2022/C 152/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Demokratian ja oikeusvaltion yhteisiin arvoihin perustuva vahva transatlanttinen kumppanuus maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi ja kansainvälisen järjestyksen säilyttämiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 56 |
| 2022/C 152/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen (oma-aloitteinen lausunto) | 63 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021

2022/C 152/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitalisaation mahdollisuudet vähittäiskaupan yrityksille ja hyödyt eurooppalaisille kuluttajille (oma-aloitteinen lausunto)

1

2022/C 152/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta BKT:ta laajempipohjaisia toimenpiteitä elpymisen onnistumisen sekä EU:n talouden kestävyyden ja palautumiskyvyn varmistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

7

2022/C 152/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä (oma-aloitteinen lausunto)

13

2022/C 152/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vapaaehtoistoiminta – Kansalaiset Euroopan tulevaisuuden rakentajina (oma-aloitteinen lausunto)

19

2022/C 152/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti (oma-aloitteinen lausunto)

27

2022/C 152/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Epätyypillinen työ ja alustaosuuskunnat teollisuuden digitalisaatiossa (oma-aloitteinen lausunto)

38

2022/C 152/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat voivat hyödyntää EU:n elpymissuunnitelmaa sosiaalisesti hyväksyttävässä digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa (oma-aloitteinen lausunto)

44

2022/C 152/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rakenteellisten ja alakohtaisten muutosten ennakointi ja teollisten kulttuurien uudistaminen – kohti elpymisen ja palautumiskyvyn uusia rajoja eri puolilla Eurooppaa (oma-aloitteinen lausunto)

50

2022/C 152/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Demokratian ja oikeusvaltion yhteisiin arvoihin perustuva vahva transatlanttinen kumppanuus maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi ja kansainvälisen järjestyksen säilyttämiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

56

2022/C 152/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen (oma-aloitteinen lausunto)

63

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021 |
| 2022/C 152/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan komission ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi(COM(2021) 262 final) | 72 |
| 2022/C 152/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2020(COM(2021) 373 final) | 77 |
| 2022/C 152/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2014/53/EU muuttamisesta(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)) | 82 |
| 2022/C 152/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/746 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita koskevista siirtymäsäännöksistä ja omaan käyttöön valmistettuja laitteita koskevien vaatimusten soveltamisen lykkäämisestä(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)) | 85 |
| 2022/C 152/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)) | 89 |
| 2022/C 152/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia(COM(2021) 390 final) | 97 |
| 2022/C 152/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) | 105 |
| 2022/C 152/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä(COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)) | 111 |
| 2022/C 152/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Covid-19-pandemiasta tähän asti saadut kokemukset(COM(2021) 380 final) | 116 |
| 2022/C 152/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) | 122 |
| 2022/C 152/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)) | 127 |
| 2022/C 152/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)) | 134 |
| 2022/C 152/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) ja
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strateginen käyttöönottosuunnitelma useista täydentävistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi(COM(2021) 560 final) | 138 |
| 2022/C 152/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)) | 145 |
| 2022/C 152/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta(COM(2021) 552 final) | 152 |
| 2022/C 152/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD)) | 158 |
| 2022/C 152/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin alueelle suuntautuvan laittoman maahantulon yhteydessä ihmiskauppaa tai maahanmuuttajien salakuljetusta helpottavien tai harjoittavien liikenteenharjoittajien vastaisista toimenpiteistä(COM(2021) 753 – 2021/0387(COD)) | 166 |
| 2022/C 152/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi EU:n metsästrategia 2030(COM(2021) 572 final) | 169 |
| 2022/C 152/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) | 175 |
| 2022/C 152/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)) | 181 |
| 2022/C 152/31 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta(COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)) | 189 |
| 2022/C 152/32 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta(COM(2021) 554 final) | 192 |
| 2022/C 152/33 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1021 liitteiden IV ja V muuttamisesta(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)) | 197 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021

2022/C 152/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan komission ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi(COM(2021) 262 final)

(COM(2021) 262 final)

72

2022/C 152/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2020(COM(2021) 373 final)

(COM(2021) 373 final)

77

2022/C 152/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2014/53/EU muuttamisesta(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

82

2022/C 152/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/746 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita koskevista siirtymäsäännöksistä ja omaan käyttöön valmistettuja laitteita koskevien vaatimusten soveltamisen lykkäämisestä(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

85

2022/C 152/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

89

2022/C 152/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia(COM(2021) 390 final)

(COM(2021) 390 final)

97

2022/C 152/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

105

2022/C 152/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä(COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD))

(COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD))

111

2022/C 152/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Covid-19-pandemiasta tähän asti saadut kokemukset(COM(2021) 380 final)

(COM(2021) 380 final)

116

2022/C 152/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

122

2022/C 152/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

127

2022/C 152/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

134

2022/C 152/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) ja
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strateginen käyttöönottosuunnitelma useista täydentävistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi(COM(2021) 560 final)

(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) ja

(COM(2021) 560 final)

138

2022/C 152/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

145

2022/C 152/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta(COM(2021) 552 final)

(COM(2021) 552 final)

152

2022/C 152/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

158

2022/C 152/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin alueelle suuntautuvan laittoman maahantulon yhteydessä ihmiskauppaa tai maahanmuuttajien salakuljetusta helpottavien tai harjoittavien liikenteenharjoittajien vastaisista toimenpiteistä(COM(2021) 753 – 2021/0387(COD))

(COM(2021) 753 – 2021/0387(COD))

166

2022/C 152/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi EU:n metsästrategia 2030(COM(2021) 572 final)

(COM(2021) 572 final)

169

2022/C 152/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD))

(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

175

2022/C 152/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

181

2022/C 152/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta(COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD))

(COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD))

189

2022/C 152/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta(COM(2021) 554 final)

(COM(2021) 554 final)

192

2022/C 152/33

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1021 liitteiden IV ja V muuttamisesta(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

197

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitalisaation mahdollisuudet vähittäiskaupan yrityksille ja hyödyt eurooppalaisille kuluttajille”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/01)

| Esittelijä: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Felipe MEDINA MARTÍN

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 18.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 190/1/4 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

18.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

190/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että vähittäiskaupan alaa pidetään Euroopan elpymisen kannalta strategisena ekosysteeminä Euroopan komission äskettäin esittelemän Euroopan teollisuusstrategian tarkistuksen yhteydessä. ETSK katsoo, että ekosysteemeihin perustuva lähestymistapa tarjoaa asianmukaiset puitteet, joissa otetaan huomioon yhtäältä alojen ja yritysten väliset monimutkaiset kytkökset sisämarkkinoilla tietyissä arvoketjuissa ja toisaalta tarve tukea niitä digitalisaatiossa ja kestävään kehitykseen siirtymisessä ja elpymisstrategian edistämisessä. ETSK panee merkille vähittäiskauppayritysten merkitykseltään, monipuolisuudeltaan ja laajuudeltaan mittavat aloitteet, joilla pyritään tukemaan vihreää siirtymää ja digitaalisaatiota investoimalla uusiin teknologioihin, jotta voidaan vastata kuluttajien uusiin vaatimuksiin ja heidän tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan vähittäiskauppasektori, joka on suurin yksityinen työnantaja Euroopassa, on keskellä digitalisaatiota, jota covid-19-pandemia on kiihdyttänyt rajusti. Digitalisaatio muuttaa perinpohjaisesti vähittäiskaupan liiketoimintamalleja mutta myös vuorovaikutusta asiakkaiden kanssa, ja menestyneimmät yritykset yhdistävät verkko- ja muun ympäristön saumattomasti kaikkikanavaisuudeksi (engl. omnichannel). ETSK on pannut merkille, että kaksi kolmasosaa vähittäiskauppiaista ei ollut harjoittanut verkkotoimintaa ennen covid-19-pandemiaa ja että pandemia on osoittanut, kuinka tärkeä kaikkikanavaisuus on strategiana monien yritysten selviytymiselle, erityisesti – mutta ei ainoastaan – pk-yritysten selviytymiselle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että yksi vähittäiskaupan suurimmista haasteista on tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen verkossa kolmansien maiden kaupankäynninharjoittajien kanssa. Tämä tekee kilpailusta epäreilua EU:hun sijoittautuneille kaupankäynninharjoittajille, jotka noudattavat EU:n sääntöjä, joiden mukaan kuluttajille myytävien tuotteiden on oltava turvallisia ja kuluttajien oikeuksia on kunnioitettava. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että Euroopassa tarvitaan vankkaa ja kunnianhimoista digitaalipolitiikkaa vähittäiskaupan alalla, jotta voidaan hyödyntää digitaalisen innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia parantaa Euroopan kilpailukykyä. Vihreän siirtymän huomioon ottaminen tarjoaa vähittäiskauppasektorille samalla kertaa mahdollisuuden auttaa kuluttajia tekemään kestävyysperiaatteiden mukaisempia kulutusvalintoja. ETSK korostaa, että todelliset sisämarkkinat ja tehokas ja tuloksellinen rajatylittävä lainsäädäntö tekevät vähittäis- ja tukkukauppasektorille mahdolliseksi vastata kuluttajien vaatimuksiin ja kilpailla maailmanlaajuisesti kilpailulle avoimessa ja alati digitaalisemmassa ympäristössä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tukee vähittäis- ja tukkukaupan alan työmarkkinaosapuolten antamaa yhteistä lausumaa eurooppalaisesta kaupan alaa koskevasta sopimuksesta (European Pact for Commerce), jonka nojalla EU auttaisi alaa parantamaan pitkän aikavälin selviytymis- ja palautumiskykyään ottamalla käyttöön kohdennettuja tukitoimia ja nopeuttamalla digitalisaatiota ja vihreää siirtymää. Komitea toteaa, että vähittäiskaupoilla on oma tehtävänsä kaupunkikeskustojen ja maaseutuyhteisöjen elinvoimaisuuden ylläpitämisessä. ETSK kehottaa komissiota pohtimaan tapoja luoda yhdennetty elpymis- ja teollisuusstrategia, joka perustuu elvytyssuunnitelmiin, joissa otetaan huomioon palvelujen ja valmistusteollisuuden toisiaan vahvistava rooli kasvun ja EU:n talouden tehokkaan toiminnan edistämisessä ja vähittäiskaupan digitalisaation tukemisessa kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita muokkaamaan uusiksi työllisyyttä ja taitopohjaa tukevia toimenpiteitä ja investoimaan tulevien vähittäiskaupan työntekijöiden osaamiskokonaisuuksiin parantamalla ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, yksilöllisiä oppimistilejä ja tukemalla yhteisötalouden sektoria uusia työpaikkoja ajatellen sekä avustamalla yrityksiä siten, että ne kykenevät säilyttämään suuren osan työvoimastaan kouluttamalla työntekijöitä käyttämään digitaaliteknologiaa. Uudelleenkoulutus voi antaa joillekin toisille mahdollisuuden työllistyä muilla aloilla. ETSK yhtyy käsitykseen, että tekoäly ja robotiikka laajentavat ja vahvistavat talouden digitalisoinnin vaikutuksia työmarkkinoihin ja että ne voivat edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustaa

| 2.1 | Vähittäiskauppasektori, joka kattaa vähittäismyymälät (kuluttajakaupan) ja tukkukaupan yritykset (yritystenvälisen kaupan), on Euroopan suurin yksityinen työnantaja, joka tarjoaa yhden seitsemästä työpaikasta ja joka käsittää yhden neljästä eurooppalaisesta yrityksestä. Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat ovat tuottajien ja valmistajien sekä 450 miljoonan kuluttajan välinen yhdysside Euroopan unionissa (EU). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vähittäiskauppa on kysyntäpainotteinen ala. Kyseessä on kuluttajille elintarvikkeita ja muita tuotteita myyvien verkko- ja fyysisten myymälöiden monitahoinen sektori, ja nämä toimijayksiköt ovat nopeasti muokkautumassa liiketoimintamalliltaan monikanavaisiksi, kuluttajien hyödyksi. Alan yrityksistä 99 prosenttia on pk-yrityksiä, jotka pyrkivät luovimaan sisämarkkinoilla niin hyvin kuin mahdollista, selviytyvät kovan kilpailun sävyttämillä markkinoilla, tarjoavat joustavuutta innovoinnille ja kokeilulle ja tekevät sitä, minkä osaavat parhaiten: palvelevat kuluttajia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan vähittäiskauppasektori on digitaalisen muutoksen keskellä. Covid-19-pandemia nopeutti kehitystä merkittävästi. Monet kuluttajat joutuivat ostamaan muut tuotteet kuin elintarvikkeet verkkovälitteisesti, koska myymälät suljettiin. Elintarvikemyymälät pystyivät useissa tapauksissa pysymään avoimina, mutta niihin sovellettiin tiukkoja rajoituksia, mikä aiheutti korkeita kustannuksia, koska oli huolehdittava kuluttajien ja työntekijöiden turvallisuudesta. Monien vähittäismyyjien, joilla ei aiemmin ollut verkkokaupankäyntiä, oli alettava tarjota tuotteitaan verkossa voidakseen tavoittaa uudelleen asiakkaita sulkutoimien aikana. Useissa tapauksissa verkossa toimivat markkinapaikat olivat ainoa tapa, jonka avulla pk-yritykset pystyivät siirtämään toimintaansa verkkoon nopeasti, ja tämän toimintatavan odotetaan lisääntyvän lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vihreä siirtymä tarjoaa vähittäiskaupalle toisaalta myös tilaisuuden, sillä se antaa alalle mahdollisuuden pohtia uudelleen liiketoimintamalleja, tarjota vaihtoehtoisia tuotteita sekä tukea ja kannustaa ihmisiä siirtymisessä kestäväpohjaisempaan elämäntapaan. Se sekä vastaa yhteiskunnalliseen muutokseen että johtaa siihen. Sen lisäksi, että kuluttajat ja sääntelyviranomaiset vaativat lisää kestäväpohjaisempia vaihtoehtoja, vihreä siirtymä tarjoaa tilaisuuden pohtia uudelleen tapaa, jolla yhteiskunta tuottaa, valmistaa, myy, käyttää ja hylkää tuotteita. |
| --- | --- |

2.4

3.   Digitalisaatio

| 3.1 | Digitalisaatio muuttaa vähittäiskaupan liiketoimintamalleja perusteellisesti: se muuttaa vuorovaikutusta asiakkaiden kanssa, markkinointia, itse toimitusketjua, toimitusketjun läpi kulkevaa tietoa ja paljon muutakin. Ala on perinteisesti tuotteiden jälleenmyyjä, mutta siitä on tulossa yhä enemmän tukipalvelujen yhdistelmä, joka nivoutuu jälleenmyyntiin, johtava tiedontuottaja ja -käsittelijä sekä tekoälyn tärkeä käyttäjä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta pystytään vastaamaan kuluttajakysyntään ja esittämään tarkoituksenmukaisempia yksilöllisiä tarjouksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vaikka monet puhuvat edelleen verkkovälitteisistä ja muista myyntikanavista, menestyneimmät yritykset yhdistävät verkko- ja muun ympäristön saumattomasti kaikkikanavaisuudeksi ja tarjoavat siten kuluttajille yhtenäisen kokemuksen. Tämä lisää osaltaan kilpailua eri liiketoimintamallien välillä ja laajentaa valinnanvaraa ja avoimuutta kuluttajien, työpaikkatarjonnan ja kasvun kannalta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Yksi vähittäiskauppasektorin suurimmista haasteista on se, että kolmansien maiden kaupankäynninharjoittajien kanssa tasavertaiset toimintaedellytykset puuttuvat verkosta. Eräisiin näistä kysymyksistä on jo tartuttu komission eri aloitteissa. Tiedotusvälineissä raportoidaan säännöllisesti, että kolmansien maiden kaupankäynninharjoittajien verkossa myymät EU:n ulkopuolella valmistetut tuotteet eivät ole EU:n sääntöjen mukaisia tai että ne ovat jopa riskialttiita tai vaarallisia. Tämä tekee kilpailusta epäreilua EU:hun sijoittautuneille kaupankäynninharjoittajille, jotka noudattavat EU:n sääntöjä, joiden mukaan kuluttajille myytävien tuotteiden on oltava turvallisia ja kuluttajien oikeuksia on kunnioitettava. Ongelmaa pahentaa se, että markkinavalvonta ja tullitarkastukset ovat puutteellisia, minkä lisäksi lainkuuliaisille kaupankäynninharjoittajille aiheutuu suuria kustannuksia sääntöjen noudattamisesta. Kuluttajien on vaikea vastustaa huokeampien hintojen houkutusta. Eräs vuodelta 2020 peräisin oleva tutkimus osoittaa, että lähes 70 prosenttia EU:n kuluttajista, jotka ostavat yli rajojen, on ostanut Kiinasta myytyjä tuotteita. Vuonna 2014 tuo osuus oli noin 15 prosenttia (1). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vähittäis- ja tukkukauppiaat innovoivat, mukauttavat ja kokeilevat löytääkseen uusia tuotteita, palveluja ja liiketoimintamalleja pystyäkseen siten vastaamaan asiakkaiden kysyntään. Yli kahdella kolmesta vähittäiskauppiaasta ei ollut verkkotoimintaa ennen covid-19-pandemiaa, ja pandemia on osoittanut, miten tärkeää kaikkikanavaisuus on monien yritysten, erityisesti – mutta ei ainoastaan – vähittäis- ja tukkumyyjinä toimivien pk-yritysten, selviytymisen kannalta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Digitaalinen innovointi parantaa Euroopan kilpailukykyä maailmanlaajuisesti. Eurooppalaisista asiakkaista joka toinen tekee jo ostoksia verkossa kuluttaen 424 miljardia euroa vuodessa (2), mutta verkko-ostosten osuus vaihtelee huomattavasti tuotetyypeittäin. Tällä hetkellä vain 15 prosenttia asiakkaista tekee ostoksia rajojen yli ja vain 7 prosenttia pk-yrityksistä myy oman maansa ulkopuolelle. Euroopassa tällä alalla tarvitaan vankkaa ja kunnianhimoista digitaalipolitiikkaa, jotta kyetään hyödyntämään näitä mahdollisuuksia ja varmistamaan, että kaikki yritykset ovat mukana prosessissa, että niiden työntekijöiden työoloja ja -ehtoja parannetaan ja että kuluttajat ymmärtävät selvästi, että vähittäiskaupan digitalisointiprosessi tuo hyötyjä kaikkialla Euroopassa ja auttaa säilyttämään kuluttajansuojan korkean tason kaikissa myyntikanavissa. |
| --- | --- |

3.5

4.   Vihreä siirtymä

| 4.1 | Covid-19-kriisi teki selväksi, että kuluttajat edellyttävät yhä useammin tuotteiden ja liiketoiminnan harjoittamisen mallien olevan kestävyysperiaatteiden mukaisia. Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat toimivat olennaisen tärkeänä yhteystahona loppukuluttajien kanssa, ja näillä tahoilla on keskeinen rooli kestävyysperiaatteiden mukaisten, kierrätettävien ja/tai uudelleenkäytettävien tuotteiden ja pakkausten kysynnän ennakoimisessa ja edistämisessä. Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat ovat jo vuosia kannustaneet kestävyysajattelun mukaiseen kulutukseen ja vähentäneet hiilidioksidipäästöjä toiminnoissaan ja toimitusketjuissaan. Niillä on kuitenkin ollut haasteita tämän siirtymän edistämisessä toimialalla, missä kiinteät kustannukset ovat korkeat ja marginaalit niukat. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vähittäiskauppa-ala osallistuu merkittävällä panoksella jätteiden keräämiseen ja kierrätykseen. Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät perustuvat sen tietyn jätevirran volyymiin, jonka yritys saattaa markkinoille, missä se on osallisena. Tämä vastuukysymys ei ole yhtä selvä silloin, kun kaupankäynninharjoittajat, jotka eivät ole sijoittautuneet fyysisesti EU:hun, tuovat tuotteita EU:n markkinoille tai kun kuluttajat tekevät sen suoratuontina. Näissä tapauksissa jätevirtaan päätyvä tuotejäte kierrätetään tai poistetaan eurooppalaisten vähittäiskauppiaiden kustannuksella. Tähän kuuluvat jätteet, jotka ovat peräisin kolmansista maista olevilta toimijoilta, jotka välttyvät maksuista. Sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevien järjestelmien ja EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden verkkokauppiaiden välistä yhteistyötä on lisättävä, samoin kuin toimia, joilla nämä yritykset saadaan tietoisiksi laajennetun tuottajan vastuun järjestelmien mukaisista velvoitteistaan. Kuluttajien tietoisuus kierrätysprosesseista ja kierrätyskustannuksista on myös ratkaisevan tärkeää, jotta verkkovälitteisten ostosten vaikutukset olisivat avoimemmin havaittavissa. |
| --- | --- |

4.2

5.   Osaaminen

| 5.1 | ETSK tukee vähittäis- ja tukkukaupan alan työmarkkinaosapuolten (UNI-Europa ja EuroCommerce) 8. huhtikuuta antamaa, eurooppalaista kaupan alaa koskevaa sopimusta (A European Pact for Commerce) ajavaa yhteistä lausumaa (3). Siinä tuodaan esiin covid-19-kriisin ennennäkemättömät vaikutukset vähittäis- ja tukkukauppiaiden elinedellytyksiin ja näiden työvoiman selviytymiskykyyn. Työmarkkinaosapuolten kumppanuuden perinteet ja räätälöityjen, useissa tapauksissa työehtosopimuksiin perustuvien työjärjestelyjen yleisyys alalla, mahdollistivat sen, että yritykset pystyivät tuloksekkaasti huolehtimaan äkillisestä ja radikaalista mukautumisesta ”uuteen normaaliin”. Työmarkkinaosapuolet ehdottivat eurooppalaista kaupan alaa koskevaa sopimusta, jonka nojalla EU ja valtiolliset viranomaiset voivat auttaa alaa parantamaan pitkän aikavälin selviytymiskykyään kohdennetuilla tukitoimilla ja nopeuttamalla digitalisaatiota ja vihreää siirtymää. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | McKinsey Global Instituten tuoreen raportin mukaan (4) covid-19-kriisi ja automaatio yhdessä vaarantavat yhdessä yli 5 miljoonaa työpaikkaa vähittäis- ja tukkukaupan alalla. Tämä voi vaikuttaa moniin työssäkäyviin naisiin ja nuoriin. Talouden vakauttamisen lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden on investoitava näiden työntekijöiden osaamiseen esimerkiksi parantamalla ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, yksilöllisiä oppimistilejä ja uudelleenkoulutusta. Kohdennettu täydennyskoulutus mahdollistaisi sen, että ala voisi säilyttää suuremman osan työvoimastaan kouluttamalla työntekijöitä käyttämään digitaaliteknologiaa, kun taas uudelleenkoulutuksen avulla jotkut toiset voisivat hyödyntää työllistymismahdollisuuksia muilla aloilla. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Työllisyyttä ja ammattitaitoa tukevia EU:n toimenpiteitä on sen vuoksi muokattava uusiksi, jotta alan rakenneuudistusta varten voidaan saada rahoitusta helposti ja nopeasti ja jotta kyetään vastaamaan muuttuviin osaamistarpeisiin, jotka johtuvat covid-19-pandemian aiheuttamien markkinamuutosten nopeutumisesta. Elvytyssuunnitelmia on käytettävä sekä vähittäis- että tukkukaupan alan samoin kuin julkisen sektorin työntekijöiden osaamisen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

5.3

6.   Teollisuusstrategia – vähittäiskaupan ekosysteemi

| 6.1 | Euroopan komission äskettäin esittelemässä päivitetyssä teollisuusstrategiassa (5) kohdistetaan uutta huomiota keskeisiin ekosysteemeihin, kuten vähittäiskauppaan ja maatalouselintarvikealaan. Vähittäiskauppiailla ja tukkukauppiailla on olennainen rooli Euroopan taloudessa ja monien muiden ekosysteemien, kuten logistiikka-alan, toiminnassa. Digitalisaation ja vihreän siirtymän täytyy edistää covid-19-kriisin jälkeistä elpymistä, ja on tunnustettava, että vähittäiskauppiaat ja tukkukauppiaat ovat merkittävä osa lukuisia ekosysteemejä esimerkiksi verkkokaupan ja logistiikan alalla. Logistiikka on verkkokaupan välttämätön teollinen osatekijä, joka on siihen symbioottisessa suhteessa, sillä kumpikaan näistä ei voi harjoittaa toimintaansa ilman toista. Tästä syystä on yleisen edun mukaista, että logistiikka-ala kasvaa niin, että otetaan huomioon työntekijät, kuluttajat ja ympäristö. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Euroopan komissio on todennut, että vähittäis- ja tukkukaupan ekosysteemi on yksi pahiten kärsineistä toimialoista ja että sen tarve saada investointitukea on toiseksi suurin. Vähittäismyyjillä ja tukkukauppiailla on suuri liikevaihto, korkeat kiinteät kustannukset ja niukat marginaalit (1–3 %), mikä tarkoittaa, että nämä ovat erityisen alttiita likviditeetin hupenemiselle. Toukokuussa 2020 pandemian ensimmäiseen aaltoon liittyvät tappiot olivat arviolta 16–20 prosenttia vuotuisesta liikevaihdosta (250–320 miljardia euroa) muiden myyntiartikkeleiden kuin elintarvikkeiden vähittäiskaupassa. Monet vähittäis- ja tukkukaupan ekosysteemin yritykset ovat kärsineet rajusti julkisen vallan niille suoraan tai välillisesti asettamista rajoituksista, jotka ovat olleet seurausta esimerkiksi niiden asiakkaisiin kohdistuneista sulkutoimista tai muista liikkumisrajoituksista. Ne, joilla on verkkotoimintaa, ovat pystyneet lieventämään tappioita joiltakin osin, mutta vain hyvin rajoitetusti. Verkkovälitteinen kauppa on kasvanut merkittävästi, ja sen odotetaan kasvavan edelleen, kun kuluttajat hankkivat kokemusta verkossa tehtävistä ostoksista. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ekosysteemeihin perustuva lähestymistapa tarjoaa asianmukaiset puitteet, joissa otetaan huomioon yhtäältä alojen ja yritysten väliset monitahoiset kytkökset sisämarkkinoilla tietyissä arvoketjuissa ja toisaalta tarve tukea niiden menestymistä digitalisaatiossa, kestävän kehityksen uralle siirtymisessä ja elpymisstrategian edistämisessä omalta osaltaan. Yksityinen kulutus muodostaa yli 50 prosenttia EU:n bkt:stä, ja vähittäis- ja tukkukauppiaat varmistavat valmistajien pääsyn kuluttaja- ja ammattilaisasiakkaiden markkinoille. Asiakkaat pystyvät ostamaan tarvitsemansa tuotteet, ja kaikki tämä muodostaa jatkuvan ja elintärkeän toimitusketjun. |
| --- | --- |

6.3

7.   Vähittäiskaupan rooli kaupunkikeskustojen ja maaseutuyhteisöjen elinvoimatekijänä

| 7.1 | Vähittäiskauppiaat ovat vuosien kuluessa keränneet luottamusta eurooppalaisten kuluttajien piirissä ja tarjonneet heille korkealaatuisia tuotteita kilpailukykyisin hinnoin ja pyrkineet jatkuvasti luomaan muidenkin hyödyksi uusia tehokkuusetuja kuluttajien ostovoiman parantamiseksi. Vähittäismyyjät luovat ympäristöystävällisiä tuotteita, jotka edistävät kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta, mutta asian hyväksi on tarpeen tehdä yhä enemmän. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Vähittäismyymälät ovat keskeisessä asemassa myös kaupunkikeskustojen ja maaseutuyhteisöjen elinvoimaisuuden kannalta. Tämä osoittaa myös sen, miten merkityksellisiä perinteiset kauppaliikkeet ovat ja tulevat olemaan yhteiskunnan kannalta. Vähittäiskauppiaat voivat toimia postina, pankkina ja apteekkina ja auttaa paikallisyhteisöjä pysymään elinvoimaisina. Ostoskatujen tyhjät liiketilat ovat merkki kaupunkien hitaasta mutta vääjäämättömästä vajoamisesta vandalismiin ja rikollisuuteen, ja kyläkauppa voi olla ratkaiseva erottava tekijä elävän maaseutuyhteisön ja väestöään menettävän yhteisön välillä. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Eurooppalaisten vähittäiskauppiaiden on kyettävä lisäämään ja nopeuttamaan investointejaan automaatioon, kuluttajarajapintaan ja tekoälyyn pysyäkseen kilpailukykyisinä. Tällaisten investointien ja verkkovälitteisen myynnin laajentamisen tukeminen ja erityisesti pk-yritysmuotoisten vähittäiskauppojen ja pienten kaupunkikeskusten yrittäjien verkkotoimintaan siirtymisen sujuvoittaminen vaikuttaisi uudistavasti sekä asianomaisiin paikallisyhteisöihin että monien vähittäiskauppayritysten selviytymiseen ja palautumiskykyyn, sillä nämä joutuvat kohtaamaan voimakasta – ja yhä globaalimpaa – kilpailua. |
| --- | --- |

7.3

8.   Vähittäiskaupan tasapuoliset toimintaedellytykset Euroopassa

| 8.1 | EU:ssa on 450 miljoonaa kuluttajaa, ja sillä on valtava potentiaali digitaalisina sisämarkkinoina. EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden strategian tarkoituksena oli edistää rajat ylittävää sähköistä kaupankäyntiä EU-maiden välillä. Rajat ylittävä sähköinen kaupankäynti EU:ssa ei kuitenkaan ole kasvanut yhtä nopeasti kuin vastaavanlainen kolmansista maista käsin tapahtuva kaupankäynti. Euroopan digitaalisten palvelujen markkinat ovat selvästi Yhdysvaltojen ja Kiinan jäljessä erityisesti läsnäolossa maailmanmarkkinoilla, mikä näkyy eräistä EU:n ulkopuolisista maista, erityisesti Kiinasta, käsin eurooppalaisille kuluttajille tapahtuvan verkkomyynnin räjähdysmäisenä kasvuna. Vuosien mittaan on havaittu, että mainituilla tahoilla luodaan yhä enemmän ja entistä innovatiivisempia digitaalisia formaatteja ja teknologioita. EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan luodakseen oikeanlaiset puitteet, joissa yritykset voivat kilpailla, innovoida, palvella asiakkaitaan ja huolehtia kuluttajansuojasta. Paras tapa siinä on varmistaa, että EU:ssa on houkuttelevampaa investoida ja harjoittaa liiketoimintaa kuin muualla maailmassa. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Verkkovälitteinen myynti on nopeimmin kasvava osa vähittäiskaupan markkinoita, ja vaikka se on edelleen suhteellisen vähäistä verrattuna perinteiseen myyntiin, siitä on tulossa hyvin merkittävä tekijä monilla non-food -aloilla. Vähittäiskauppiaat eivät enää ole ainoa portti asiakkaille, ja valmistajat ovat myös siirtymässä käyttämään sähköistä kaupankäyntiä sekä myyntitoimintaan että ollakseen muilla tavoin suoraan vuorovaikutuksessa kuluttajien kanssa. Mittakaavaedut ja prosessien laaja mekanisointi sekä verkostovaikutukset ja mahdollisuus tarjota lähes rajoittamaton tuotevalikoima ovat hyödyttäneet suuria verkkotoimijoita ja -alustoja, joiden kasvavat markkinaosuudet alkavat muistuttaa paikallisten kauppojen perinteistä portinvartijaroolia. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Kaikkien EU:ssa myytävien tavaroiden on oltava EU:n sääntöjen mukaisia, ja kaikkien EU:n kuluttajille myyvien kaupankäynninharjoittajien on varmistettava tämä asia. Suoratuonti on synnyttänyt uusia haasteita EU:n lainsäädännön noudattamista ajatellen, aiheuttanut terveys- ja turvallisuusriskejä eurooppalaisille kuluttajille ja altistanut EU:n kaupankäynninharjoittajat epäreilulle kilpailulle. On lähetetty vahva viesti, että riippumatta siitä, missä yritys sijaitsee, EU:ssa myytävien tavaroiden on arvoonsa katsomatta oltava sääntöjen mukaisia. Ratkaisevan tärkeitä asiassa ovat muun muassa ehdotettu digipalvelusäädös, yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin uudelleentarkastelu sekä markkinavalvonta-asetuksen ja muun EU:n lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | On aivan olennaista, että sisämarkkinat ja puheena oleva ala toimivat moitteettomasti, sillä silloin vähittäis- ja tukkukauppa voivat vastata kuluttajien vaatimuksiin ja kilpailla maailmanlaajuisen kilpailun leimaamassa ja alati digitaalisemmassa ympäristössä. ETSK katsoo, että EU:n tason toimet ovat äärimmäisen tärkeitä, jotta pystytään estämään sisämarkkinoiden pilkkoutuminen entisestään ja välttämään uusien, useissa tapauksissa protektionististen, tuotteita ja palveluja koskevien kansallisten sääntöjen käyttöönotto sekä estämään eroavuudet EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa ja tulkinnassa. |
| --- | --- |

8.4

9.   Tekoäly vähittäis- ja tukkukaupassa

| 9.1 | Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat ovat jo vuosia käyttäneet automatisointia esimerkiksi kuljetusten, tilausten ja varastojenhallinnan aloilla sekä yhteydenpidossa kuluttajien kanssa. Tekoälyn myötä automaatiosta on tullut paljon kehittyneempää, mikä mahdollistaa tarkemman käsityksen muodostamisen eri asioista ja tehokkuushyötyjen saamisen. Tekoäly vaikuttaa vähittäis- ja tukkukaupan alaan monin tavoin. Mainittakoon muun muassa parempi vuorovaikutus asiakkaiden kanssa, pakettitoimitusten nopeuttaminen, asiakaskäyttäytymisen ennustaminen, varastojen optimointi, petosten havaitseminen ja alan kestävyysperiaatteiden mukaisuuden parantaminen. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Tekoälyn käyttöönotto vähittäiskaupassa on edennyt voimakkaasti vuosi vuodelta. Vuonna 2016 vain 4 prosenttia vähittäiskauppiaista käytti tekoälyteknologiaa, mutta vuonna 2017 osuus oli jo 17 prosenttia ja ylsi 28 prosenttiin vuonna 2018. Ei ole yllättävää, että suurten, vähintään 10 miljardin Yhdysvaltain dollarin liikevaihdon kehittävien vähittäis- ja tukkukauppiaiden piirissä käyttöönottoaste on ollut korkein. Tekoälyä hyödyntävät vähittäiskauppiaat autoalalla (19 prosenttia), elektroniikka- ja kodinkonealalla (25 prosenttia), sisustus- ja saneerausalalla (26 prosenttia), elintarvike- ja ruokakaupan alalla (29 prosenttia), vaate- ja jalkinealalla (33 prosenttia) ja monialaisessa tarjonnassa (42 prosenttia). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Kuten ETSK toteaa tekoälyä käsittelevässä lausunnossaan (6), tekoäly ja robotiikka laajentavat ja vahvistavat talouden digitalisaation vaikutusta työmarkkinoihin ja voivat osaltaan edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Tekoälystä on viime vuosina tullut yritysten, päättäjien ja yhteiskunnan huomion kohde. Tekoäly tarjoaa vähittäis- ja tukkukaupan yrityksille loputtomasti mahdollisuuksia kasvattaa liiketoimintaansa, parantaa toimitusketjuja, saada apua päätöksenteossa, ymmärtää kuluttajien tarpeita ja kehittää asiakaskokemusta. Nämä ovat vain muutamia syitä siihen, miksi niin monet vähittäis- ja tukkukauppiaat tutkivat tekoälyn tarjoamia mahdollisuuksia ja investoivat niihin. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Monilla tekoälysovelluksilla ei ole vaikutusta yksilötasolla. Lääkinnällisessä diagnoosissa käytetty tekoäly ja varastossa hyllyjen skannaukseen käytettävä tekoäly voivat olla samankaltaisia teknologioita ja tehdä päätöksiä monisyisten tietojoukkojen perusteella, mutta niihin liittyy perustavanlaatuisesti erilaisia riskejä ja ne edellyttävät toisistaan poikkeavia suojatoimia. Tekoäly edellyttää sääntelyä, jolla puututaan tekoälyjärjestelmien käyttöön liittyviin, tasoltaan erilaisiin riskeihin ja varmistetaan, että kuluttajat ovat turvassa ja pystyvät luottamaan järjestelmiin. |
| --- | --- |

9.4

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  E-commerce in Europe 2020.

1

(2)  https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx

2

(3)  2020.04.08 – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.

3

(4)  The future of work in Europe (mckinsey.com).

4

(5)  COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_fi.pdf (europa.eu).

5

(6)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1.

6

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”BKT:ta laajempipohjaisia toimenpiteitä elpymisen onnistumisen sekä EU:n talouden kestävyyden ja palautumiskyvyn varmistamiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/02)

| Esittelijä: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Petru Sorin DANDEA

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/2/7 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

23.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää välttämättömänä siirtyä talousjärjestelmästä, jonka pääasiallinen moottori on ollut kasvu, kohti kestävän kehityksen hallitsemaa mallia. Siirtymä on varsin monimutkainen ja asettaa valtavia haasteita. Tässä lausunnossa esitetyt ehdotukset uusiksi indikaattoreiksi ovatkin vain yksi esimerkki lähestymistavasta, joka voidaan valita sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien mittarien suhteen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK ehdottaa, että kehitetään joukko indikaattoreita, joiden avulla poliittiset päättäjät saavat parempaa tietoa ja voivat näin edistää kiertotalouden kehittämiseen tähtäävää politiikkaa. Esimerkiksi jos ilmoitetaan luonnonvaroista peräisin olevien materiaalien pitoisuus tietyissä kestokulutushyödykkeissä ja esitetään se suhteessa tietoihin niiden keskimääräisestä käyttöiästä ja mainittujen materiaalien potentiaalisesta hyödyntämisasteesta, poliittiset päättäjät saavat hyödyllistä tietoa perusteista, joiden vuoksi kannattaa tehdä päätöksiä, joilla edistetään kierrätykseen investoimista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea katsoo, että olisi aiheellista laatia tiivistetty tulostaulu BKT:ta laajemmista indikaattoreista ja sisällyttää se osaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tulostaulua. Saksalaisen ZOE-instituutin kehittämää EU Doughnut by 2030 -mallia voitaisiin käyttää tulostaulun kehittämiseen. Tulostaululla voisi olla oma roolinsa EU:n talouden ohjausprosessissa niin, että se auttaisi arvioimaan aikaansaatua edistystä ja määrittämään EU-ohjausjakson tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet. Komitea katsoo, että EU:n talouden ohjausprosessissa olisi omaksuttava uusi näkökulma, jossa keskitytään kansalaisten hyvinvointiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä käyttämään ensisijaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ehdottamia indikaattoreita kansallisten erityispiirteidensä mukaisesti ja kannustaa niitä hyödyntämään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) raporteissa esitettyjä ehdotuksia hyvinvoinnin ja vaurauden mittaamisesta paremmin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK yhtyy eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten Porton huippukokouksessa ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan ehdotetut 14 indikaattoria soveltuvat täydentämään BKT:ta ja niitä voidaan käyttää tulostauluna kestävän kasvun mallia tukevien toimintapolitiikkojen suunnittelussa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Investoinnit yhteiskunnan yhteenkuuluvuuteen, kestävään kehitykseen, inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan sekä elämänlaatuun ovat olennaisen tärkeitä tulevaisuudennäkymien avaamiseksi nykyaikaisille yrityksille, sillä näin tuetaan työllisyyttä, vaurautta ja kestävää kasvua tulevaisuudessa. ETSK katsookin, että BKT:ta laajempipohjaisista indikaattoreista olisikin tehtävä välineitä, joiden avulla ei vain seurata ja mitata toimintapolitiikkojen kehitystä vaan myös hankitaan tietoa niiden kehittämisestä, parannetaan viestintää ja kannustetaan asettamaan tavoitteita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Euroopan komissio on hiljattain antanut tiedonannon (1) rahoituksen suuntaamisesta kestäväpohjaiseen toimintaan. ETSK kannattaa komission aloitetta ja katsoo, että on tarpeen kehittää joukko indikaattoreita, joiden avulla voidaan toisaalta seurata nk. rahoituksen viherryttämisprosessia ja toisaalta saada tietoa talouden alojen ekologisuusasteesta. Indikaattorit antaisivat näin poliittisille päättäjille parempaa osviittaa siitä, miten kestäväpohjaista toimintaa tukevat julkiset kannustimet kannattaa suunnitella. Lisäksi jäsenvaltioiden hallitukset voivat käyttää niitä tärkeänä seurantavälineenä. Tällainen seuranta on tarpeen, kun on välttämätöntä tarkkailla, kuinka nopeasti investoinnit ohjautuvat kestäväpohjaisille aloille. Jos investoiminen on liian hidasta, saatavilla olevat resurssit uhkaavat ehtyä ennen kuin korvaavia ratkaisuja on keksitty. Tällainen tilanne johtaisi hintojen räjähtävään nousuun ja dramaattisiin vaikutuksiin talousjärjestelmässä. Jos sen sijaan investoiminen on liian nopeaa, vaarana on, että monet alat jäävät ilman investointeja, jolloin investointeihin tarvittavia resursseja luova taloudellinen toiminta hidastuu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että käytössä olevia indikaattoreita on tarkistettava myös ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta, jotta saavutettua edistystä voidaan seurata paremmin. Osa indikaattoreista on sellaisia, ettei niissä oteta täysin huomioon tiettyjen taloudellisten toimintojen kielteisiä ympäristövaikutuksia. Toisaalta toisia indikaattoreita olisi mukautettava Euroopan unionin tavoitteiden ottamiseksi paremmin huomioon. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Taloudellisen järjestelmän digitalisointi ja viherryttäminen edellyttävät huomattavia mullistuksia eri aloilla. Jotta muutokset voitaisiin toteuttaa mahdollisimman vähin sosiaalisin kustannuksin, on ryhdyttävä soveltamaan työvoiman suojeluun tähtäävää politiikkaa ja varmistettava sen avulla tarvittava työn oikeudenmukainen jakautuminen työikäiselle väestölle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Lisäksi kuten eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat ehdottaneet, ETSK pitää tarpeellisena ottaa käyttöön erilaisia indikaattoreita, jotka liittyvät työehtosopimusneuvotteluihin, joilla suojellaan työntekijöitä yleisesti mutta joilla voidaan myös turvata ja edistää ammatillisen koulutuksen ohjelmiin sisältyviä, työntekijöiden liikkuvuuden varmistamiseen tarvittavia toimenpiteitä, sillä liikkuvuus on välttämätöntä talouden murroksen asettamien haasteiden valossa. Samoin on mahdollista jakaa taloudessa kaiken kaikkiaan saatavilla oleva työ oikeudenmukaisesti käyttäen älykkäitä työajan organisointiohjelmia, joista työmarkkinaosapuolet voivat neuvotella. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Talousjärjestelmää voidaan muuttaa merkittävällä tavalla vain, jos koko yhteiskunta tukee muutosta. ETSK katsoo, että on tarpeen toteuttaa uusia Eurobarometrin kaltaisia kyselytutkimuksia, jotta voidaan seurata yhteiskunnan suhtautumista talousmallin muuttamiseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi myös tuettava sellaisten aloitteiden kehittämistä, joilla pyritään mittaamaan paremmin hyvinvointia ja analysoimaan taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia. Tällainen on muun muassa saksalaisen ZOE-tutkimuslaitoksen kehittämä indikaattorijärjestelmä, joka tunnetaan ”donitsitalouden” nimellä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto

| 2.1 | Bruttokansantuote (BKT) on maailmanlaajuisesti tärkein taloudellisen toiminnan mittaamiseen käytetty makrotaloudellinen indikaattori. Siitä vallitsee kuitenkin varsin laaja yksimielisyys, että se ei kuvasta yhteiskunnan todellista hyvinvointia ja kehitystä eikä tiettyjen taloudellisten toimintojen haitallisia vaikutuksia ympäristöön. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jo BKT:n kehittäjät olivat tietoisia sen rajoista, mutta keskustelua BKT:ta pidemmälle menevistä indikaattoreista alettiin käydä laajemmin 1990-luvulla. Onkin käynyt ilmeiseksi, että tarvitaan asianmukaisia indikaattoreita, joilla voidaan pureutua 2000-luvun maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, köyhyyteen, luonnonvarojen ehtymiseen, terveyskysymyksiin ja elämänlaatuun. Tärkeä edistysaskel näillä aloilla tapahtuvan edistyksen mittaamiseen tarkoituksenmukaisimpien, päätöksentekoprosessiin parhaiten integroituvien ja julkiseen keskusteluun soveltuvien indikaattoreiden löytämiseksi oli vuonna 2007 järjestetty korkean tason Beyond GDP -konferenssi (2), jonka järjestivät Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, Rooman klubi, OECD ja WWF. Talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista käsittelevässä komiteassa (3), jonka puheenjohtajina olivat Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen ja Jean-Paul Fitoussi, ja näiden laatimassa loppuraportissa tuotiin esiin muitakin BKT:n rajoituksia (tuottavuuden mittaamistapaa koskevat epäilyt sekä se, että inhimillistä pääomaa ei oteta huomioon). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurooppalaiset poliittiset päättäjät ovat nostaneet esiin useita uusia painopisteitä viime vuosina: niitä ovat muun muassa digitalisaatio ja ekologinen siirtymä sekä keskittyminen yhä enemmän sosiaalisiin näkökohtiin monilla politiikan aloilla. Covid-19-pandemia aiheuttaa epäilemättä syviä kielteisiä vaikutuksia Euroopan talouteen, mutta on tärkeää muistaa, että muutkaan haasteet, kuten ilmastonmuutos, lisääntyvä eriarvoisuus tai tuottavuuden heikko kasvu, eivät ole kadonneet minnekään. Investoinnit yhteiskunnan yhteenkuuluvuuteen, kestävään kehitykseen, inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan sekä elämänlaatuun ovat olennaisen tärkeitä tulevaisuudennäkymien avaamiseksi nykyaikaisille yrityksille, sillä ne tukevat työllisyyttä, vaurautta ja kestävää kasvua tulevaisuudessa. BKT:tä laajempipohjaisista indikaattoreista olisikin tehtävä välineitä, joiden avulla ei vain seurata ja mitata toimintapolitiikkojen kehitystä vaan myös hankitaan tietoa niiden kehittämisestä, parannetaan viestintää ja kannustetaan asettamaan tavoitteita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tällä oma-aloitteisella lausunnolla ETSK pyrkii tuomaan hyödyllisen panoksen työhön, jonka tarkoituksena on määrittää, mitä hyvinvointi- ja kehitysindikaattoreita olisi harkittava täydentämään perinteisiä taloudellisia indikaattoreita. Lausunnossa tuodaan myös esiin täyttämättömät tiedontarpeet ja kuvataan tapoja integroida tällaiset indikaattorit poliittiseen päätöksentekoprosessiin EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa, jotta EU voisi nousta entistä vahvempana tämänhetkisestä kriisistä ja kohdata lisäksi tulevat iskut selviytymiskykyisempänä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Koskaan ennen ei epäilemättä ole koettu yhtä kiireellisenä tarvetta laatia indikaattoreita, joiden avulla voidaan kehittää ja toteuttaa toimintapolitiikkoja sellaisen kestävän globaalin talousmallin kehittämiseksi, joka pystyy turvaamaan maapallon kaikkien asukkaiden hyvinvoinnin. Maapallo ei rajallisine luonnonvaroineen enää kestä nykyistä talousmallia, joka perustuu jatkuvaan kasvuun järjestelmän vakauden tärkeimpänä takeena. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio julkaisi kesäkuussa pohdinta-asiakirjan (4), jossa se toteaa jälleen, että BKT:ta täydentävien indikaattorien käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan paremmin seurata Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa edistävien toimintapolitiikkojen toteuttamisen seurauksena yhteiskunnassa ja taloudessa tapahtuvia muutoksia. Asiakirjassa kuvataan myös eräiden jäsenvaltioiden viime vuosina toteuttamia toimia täydentävien välineiden kehittämiseksi, jotta voidaan seurata hyvinvointia ja taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Eri puolilla maailmaa on toteutettu useita aloitteita sellaisten indikaattoreiden kehittämiseksi, jotka toisaalta antavat poliittisille päättäjille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa toimintapolitiikkoja kestävän kehityksen edistämiseksi ja toisaalta tarjoavat parempaa tietoa talousmallin muutosprosessista. Yksi tällaisista huomionarvoisista aloitteista on EU Doughnut by 2030 (5), jossa on kehitetty uudenlainen konsepti toimintapoliittisen yhteenvedon esittämiseksi olemassa olevista mittaristoista. Siihen on valittu 30 indikaattoria, joiden avulla tehostetaan toimintapolitiikkojen suunnittelua mutta myös suuren yleisön parempaa ymmärrystä siitä, mitä talousjärjestelmän muuttaminen edellyttää. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleisiä ja erityisiä huomioita

| 3.1 | Keskustelu BKT:ta laajemmista mittareista on herättänyt tärkeitä reaktiota niin viranomaisten, tutkijoiden kuin poliittisten päättäjienkin taholta. OECD:ssä, YK:ssa, Euroopan komissiossa ja Eurostatissa on esitetty ehdotuksia indikaattoreiksi, joilla voitaisiin paremmin mitata yksilön, yhteisön tai kansakunnan hyvinvointia. YK hyväksyi vuonna 2015 kestävän kehityksen tavoitteet, joita varten määritettiin 169 alatavoitetta ja 200 indikaattoria. OECD:n korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi vuonna 2018 kaksi raporttia (6), joissa suositellaan hyvinvoinnin mittaamista nykyistä paremmin kehittämällä käytössä olevia indikaattoreita tai ottamalla käyttöön uusia. ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä käyttämään ensisijaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ehdottamia indikaattoreita kansallisten erityispiirteidensä mukaisesti ja kannustaa niitä hyödyntämään OECD:n raporteissa esitettyjä ehdotuksia hyvinvoinnin ja vaurauden mittaamisesta paremmin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet eli BusinessEurope, Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY, Julkisten työnantajien ja julkisten yritysten eurooppalainen keskus (SGI Europe) ja käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto (UEAPME) ovat hiljattain allekirjoittaneet yhteisen asiakirjan (7), jossa suositellaan BKT:ta täydentävien indikaattorien käyttämistä sosiaali-, talous- ja ympäristöalalla. ETSK yhtyy eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten ilmaisemaan näkemykseen, jonka mukaan ehdotetut 14 indikaattoria soveltuvat täydentämään BKT:ta ja niitä voidaan käyttää tulostauluna kestävän kasvun mallia tukevien toimintapolitiikkojen suunnittelussa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on osallistunut keskusteluun BKT:ta laajemmista indikaattoreista Euroopan tasolla jo vuodesta 2011. Se on laatinut useita lausuntoja (8), joissa ehdotetaan uusia indikaattoreita hyvinvoinnin ja vaurauden mittaamiseksi, ja tehnyt kyselyjä hahmottaakseen paremmin, mitä tekijöitä eurooppalaiset tarvitsevat kokeakseen elämänsä laadukkaaksi ja merkitykselliseksi. ETSK pitää tarpeellisena, että kehitetään uusia indikaattoreita, joilla paitsi mitataan taloudellista häiriönsietokykyä eli mukautumis- ja muuttumiskapasiteettia, myös otetaan huomioon periaate, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jotta voidaan olla varmoja, että tuleville sukupolville jäävä planeetta ei ole ainakaan huonommassa tilassa kuin nykyinen, luonnonvarojen hallitsemattomaan hyödyntämiseen perustuva talousmalli on muokattava uudenlaiseksi. Varmaa on, että kiertotalous, joka herättää yhä enemmän kiinnostusta, takaa luonnonvarojen järkevämmän käytön. ETSK ehdottaakin, että kehitetään joukko indikaattoreita, joiden avulla poliittiset päättäjät saavat parempaa tietoa ja voivat näin edistää tämän alan kehittämiseen tähtäävää politiikkaa. Esimerkiksi jos ilmoitetaan luonnonvaroista peräisin olevien materiaalien pitoisuus tietyissä kestokulutushyödykkeissä ja lisätään tieto niiden keskimääräisestä käyttöiästä ja mainittujen materiaalien potentiaalisesta hyödyntämisasteesta, on mahdollista antaa poliittisille päättäjille hyödyllistä tietoa perusteista, joiden vuoksi kannattaa tehdä päätöksiä, joilla edistetään kierrätykseen investoimista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea katsoo, että olisi aiheellista laatia tiivistetty tulostaulu BKT:ta laajemmista indikaattoreista ja sisällyttää se osaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tulostaulua. Saksalaisen ZOE-instituutin kehittämää EU Doughnut by 2030 -mallia voitaisiin käyttää tulostaulun kehittämiseen. Tulostaululla voisi olla oma roolinsa EU:n talouden ohjausprosessissa niin, että se auttaisi arvioimaan aikaansaatua edistystä ja määrittämään EU-ohjausjakson tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet. Komitea katsoo, että EU:n talouden ohjausprosessissa olisi omaksuttava uusi näkökulma, jossa keskitytään kansalaisten hyvinvointiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään tavoitteet kutakin indikaattoria kohden. Näin voitaisiin käyttää käsitettä ”etäisyys tavoitteesta”, jotta voidaan seurata ja ymmärtää paremmin saavutettua edistystä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Euroopan unioni on asettanut kunnianhimoisen ilmastonmuutostavoitteen, jonka mukaan vuonna 2050 on saavutettava neutraalius ilmakehään joutuvien hiilidioksidipäästöjen osalta. Se merkitsee muuan muassa sitä, että investoinnit on kohdennettava uudelleen sellaiseen taloudelliseen toimintaan, josta ei aiheudu ympäristövaikutuksia. Euroopan komissio on hiljattain antanut tiedonannon (9) rahoituksen suuntaamisesta kestäväpohjaiseen toimintaan. ETSK kannattaa komission aloitetta ja katsoo, että on tarpeen kehittää joukko indikaattoreita, joiden avulla voidaan toisaalta seurata nk. rahoituksen viherryttämisprosessia ja toisaalta saada tietoa talouden alojen ekologisuusasteesta. Indikaattorit antaisivat näin poliittisille päättäjille parempaa osviittaa siitä, miten kestäväpohjaista toimintaa tukevat julkiset kannustimet kannattaa suunnitella. Lisäksi jäsenvaltioiden hallitukset voivat käyttää niitä tärkeänä seurantavälineenä. Tällainen seuranta on tarpeen, kun on välttämätöntä tarkkailla, kuinka nopeasti investoinnit ohjautuvat kestäväpohjaisille aloille. Jos investoiminen on liian hidasta, saatavilla olevat resurssit uhkaavat ehtyä ennen kuin korvaavia ratkaisuja on keksitty. Tällainen tilanne johtaisi hintojen räjähtävään nousuun ja dramaattisiin vaikutuksiin talousjärjestelmässä. Jos sen sijaan investoiminen on liian nopeaa, vaarana on, että monet alat jäävät vaadittuja investointeja paitsi, jolloin investointeihin tarvittavia resursseja luova taloudellinen toiminta hidastuu. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että käytössä olevia indikaattoreita on tarkistettava myös ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta, jotta saavutettua edistystä voidaan seurata paremmin. Kasvihuonekaasupäästöjä koskevat indikaattorit ovat yksi esimerkki. Tiettyjen alojen, kuten ilmailun, päästöjä ei oteta huomioon Eurostatin kehittelemissä mittareissa. Toisaalta useita muita indikaattoreita olisi mukautettava Euroopan unionin tavoitteiden ottamiseksi paremmin huomioon. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Talousjärjestelmän digitalisointi ja viherryttäminen edellyttävät merkittäviä mullistuksia eri aloilla, kun ajatellaan niiden panosta BKT:hen ja työllisyyteen. Jotta muutokset voitaisiin toteuttaa mahdollisimman vähin sosiaalisin kustannuksin, on ryhdyttävä soveltamaan työvoiman suojeluun tähtäävää politiikkaa ja varmistettava sen avulla tarvittava työn oikeudenmukainen jakautuminen työikäiselle väestölle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Lisäksi kuten eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat ehdottaneet, ETSK pitää tarpeellisena ottaa käyttöön erilaisia indikaattoreita, jotka liittyvät työehtosopimusneuvotteluihin, joilla suojellaan työntekijöitä yleisesti mutta joilla voidaan myös turvata ja edistää ammatillisen koulutuksen ohjelmiin sisältyviä, työntekijöiden liikkuvuuden varmistamiseen tarvittavia toimenpiteitä, sillä liikkuvuus on välttämätöntä talouden murroksen asettamien haasteiden valossa. Samoin on mahdollista jakaa taloudessa kaiken kaikkiaan saatavilla oleva työ oikeudenmukaisesti käyttäen älykkäitä työajan organisointiohjelmia, joista työmarkkinaosapuolet voivat neuvotella. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Talousjärjestelmää voidaan muuttaa merkittävällä tavalla vain, jos koko yhteiskunta tukee muutosta. Tästä syystä on välttämätöntä, että poliittisilla päättäjillä on koko tämän vaikean prosessin ajan käytettävissään tilastollisten indikaattorien lisäksi myös tilastollisia selvityksiä ja tutkimuksia, joiden avulla voidaan ohjailla sitä, miten hyvin yhteiskunta ymmärtää ja hyväksyy muutokset. ETSK katsoo, että on tarpeen toteuttaa uusia Eurobarometrin kaltaisia kyselytutkimuksia, jotta voidaan seurata yhteiskunnan suhtautumista talousmallin muuttamiseen. Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi myös tuettava sellaisten aloitteiden kehittämistä, joilla pyritään mittaamaan paremmin hyvinvointia ja analysoimaan taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia. Tällainen on muun muassa saksalaisen ZOE-tutkimuslaitoksen kehittämä indikaattorijärjestelmä EU Doughnut by 2030 (10). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK pitää välttämättömänä siirtyä talousjärjestelmästä, jonka pääasiallinen moottori on ollut kasvu, kohti kestävän kehityksen hallitsemaa mallia. Siirtymä on varsin monimutkainen ja asettaa valtavia haasteita. Tässä lausunnossa esitetyt ehdotukset uusiksi indikaattoreiksi ovatkin luonnollisesti vain yksi esimerkki lähestymistavasta, joka voidaan valita sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien mittarien suhteen. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM (2021) 188 final, EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 72).

1

(2)  Beyond GDP -konferenssin tiivistelmä: https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (englanniksi).

2

Beyond GDP

(3)  Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf.

3

Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_fi

4

(5)  https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030

5

(6)  OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance, Éditions OCDE, Pariisi – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en

6

Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance

OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, Éditions OCDE, Pariisi – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en

For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP

(7)  https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf

7

(8)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”BKT ja muut indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan osallistuminen täydentävien indikaattorien valintaan” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 181, 21.6.2012, s. 14).

8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouspolitiikan koordinoinnin tehostaminen vakautta, kasvua ja työpaikkoja varten – Välineet vahvempaan EU:n talouden ohjausjärjestelmään”, COM(2010) 367 final (EUVL C 107, 6.4.2011, s. 7).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”BKT:tä enemmän – kestävän kehityksen mittaaminen” (EUVL C 100, 30.4.2009, s. 53).

(9)  COM (2021) 188 final, EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa.

9

(10)  ZOE-instituutin raportti: A Compass towards 2030 (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/).

10

A Compass towards 2030

---

LIITE

Image 1

EU Doughnut by 2030: alustava analyysi ja esittely.

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/03)

| Esittelijä: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krister ANDERSSON

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| | Päätöslauselma |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 223/4/11 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Päätöslauselma

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

23.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

223/4/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää yksityisen sektorin reagointia EU:n elpymissuunnitelmaan ja NextGenerationEU-elpymisvälineeseen keskeisen tärkeänä vihreämmän ja digitaalisen talouden toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi käytännössä. Julkisen politiikan tulee siksi tarjota asianmukaisia kannustimia. Talouspolitiikoissa, erityisesti veropolitiikassa ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään vaikuttavissa toimintapolitiikoissa, on taattava tehokas päätöksenteko ja resurssien kohdentaminen niin, että saadaan aikaan vaikutuksia, jotta edistetään sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että kestävän vihreän ja digitaalisen talouden aikaansaamiseksi on puututtava siihen, että verotuksessa suositaan velkarahoitusta oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksella. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita kohtelemaan verojärjestelmissään velkarahoitusta ja oman pääoman ehtoista rahoitusta nykyistä tasapuolisemmin. Tämä kannustaisi monipuolistamaan rahoituslähteitä ja parantaisi Euroopan talouden häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteisiin esittää viimeistään vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä toimenpiteitä, joilla puututaan velanoton suosimiseen yritysten verotuksessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että hyvin toimivat pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät uusille yrityksille ja sijoittajille, jotka etsivät mahdollisuuksia investoida vihreämpään ja digitaaliseen talouteen. Komitea kehottaakin tehostamaan toimia pääomamarkkinaunionin valmiiksi saamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Uuteen vihreään teknologiaan tehtävien investointien katsotaan olevan erittäin riskialttiita, minkä vuoksi niissä käytetään usein oman pääoman ehtoista rahoitusta. Osinkojen maksaminen – vaikka sitä ehkä pidetään liian lyhytjänteisenä – auttaa lisäämään markkinoiden likviditeettiä, ja ne ovat merkittävä rahoituslähde. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että pääomamarkkinoilla ja yksityisillä varoilla voi olla ratkaiseva rooli yritysten kannustamisessa kohti kestäväpohjaista vihreämpää ja digitaalista taloutta. Kaikilla verotukseen, yhtiöoikeuteen ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvillä EU:n lainsäädäntötoimilla olisi edistettävä tätä roolia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n direktiiveillä ja asetuksilla on vaikutuksensa, mutta ETSK toteaa, että kansalliset yhtiölainsäädännöt ovat olennainen osa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä ja niiden puitteissa osoitetaan oikeudet ja vastuuvelvollisuus asianmukaisille oikeudellisen rakenteen tasoille. Yritysten hallitusten kokoonpanoa koskevien sääntöjen on oltava maakohtaisia, ja päätösvallan tulee olla omistajilla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan konkreettisia aloitteita sen edistämiseksi, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön samanlaiset hiiliverot, jotta pyrkimykset alentaa tehokkaasti hiilidioksiditasoa voidaan yhdenmukaistaa. Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot EU:n sisämarkkinoiden laajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK tähdentää, että jäsenvaltioiden olisi erityisesti ryhdyttävä soveltamaan kattavaa ja symmetristä ympäristöveropolitiikkaa hiilidioksidin ilmastoa lämmittävän vaikutuksen suhteen. On otettava käyttöön sekä positiivisia että negatiivisia verokantoja. Hiilidioksidiveroista saadut tulot pitäisi käyttää hiilidioksidipäästöjen vähentämistekniikkoja varten myönnettävien kannustimien rahoittamiseen paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK toteaa, että metsätuotteiden myyntiä verotetaan omistajan tuloina mutta samalla olisi otettava huomioon, että puiden istuttaminen ja metsien kasvu vähentävät ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Niihin olisi siksi kannustettava negatiivisen hiilidioksidiveron avulla osana symmetristä verotusta, jolla pyritään puuttumaan ilmaston lämpenemiseen. Tämä olisi ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä toimenpide. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa, että OECD:n ja G20-maiden hyväksymästä veropaketista tulee sopia ja paketin täytäntöönpanoa tulee koordinoida maailmanlaajuisesti. Euroopan talouden digitalisaation edistämiseksi on tärkeää, ettei yksipuolisilla eurooppalaisilla säännöillä estetä uusien liiketoimintamallien pidemmälle menevää mukauttamista. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa

| 2.1 | Covid-19-pandemia aiheutti Euroopan taloudelle sekä tarjontasokin toimitusketjujen häiriytymisen takia että kysyntäsokin kuluttajakysynnän vähenemisen takia. Tämän seurauksena eurooppalaisten yritysten investoinnit ovat vähentyneet pandemian aikana huomattavasti, kun taas pankkitalletusten kokonaismäärä on kasvanut. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Elpyminen on kuitenkin vauhdittumassa ja etenee hyvin. Jotta Euroopan taloutta saadaan uudistettua komission tavoitteiden mukaisesti niin, että siitä tulee kestävämpää, vihreämpää ja digitaalisempaa, on huolehdittava siitä, että investoinneilla edistetään ympäristötavoitteita ja että digitalisaatio lisää tuottavuutta, ja otettava huomioon työmarkkinoiden murros. Ympäristöä koskevien, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan sekä yksityisiä että julkisia aloitteita. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n pitkän aikavälin talousarvion ja siihen liittyvän elpymissuunnitelman ja NextGenerationEU-välineen avulla toteutetaan Euroopan kaikkien aikojen laajin julkinen elvytyspaketti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yksityisen sektorin reagointi on keskeisen tärkeää vihreämmän ja digitaalisen talouden toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi käytännössä. Julkisen politiikan tulee siksi tarjota asianmukaisia kannustimia. Talouspolitiikoissa, erityisesti veropolitiikassa ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään vaikuttavissa toimintapolitiikoissa, on taattava tehokas päätöksenteko ja resurssien kohdentaminen niin, että saadaan aikaan vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Jäsenvaltioille covid-19-pandemian johdosta osoitettuja varoja varten on vahvistettava keskeiset indikaattorit, joiden perusteella voidaan selvittää, miten investointivaroja on käytetty eri jäsenvaltioissa (1). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.5 | Kansainvälisessä verotusympäristössä toteutetaan suurimpia muutoksia sataan vuoteen. Eräiden kaikkein suurimpien yritysten verotettavat tulot tullaan siirtämään niiden kotipaikasta maahan, jossa myynti on tapahtunut ja jonne tavaroita ja palveluja on toimitettu. Lisäksi 136 maata on sopinut OECD:n osallistavassa kehyksessä efektiivisen yhtiöverokannan 15 prosentin vähimmäistasosta. Toinen merkittävä muutos on se, että arvonlisäveroa on tarkoitus kantaa Euroopassa määräpaikkaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

3.   Asianmukaisten kannustimien merkitys

| 3.1 | Jotta ympäristötavoitteisiin voidaan päästä, yrityksille, kotitalouksille ja sijoittajille on tarjottava asianmukaisia kannustimia ottamalla niukkuus ja ulkoisvaikutukset huomioon hinnoissa. Taloudellisia tai sosiaalisia tavoitteita sisältävän talouspolitiikan tulisi näkyä yksityisten ja julkisten sijoittajien maksamissa markkinahinnoissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yritysten verotuksessa kohdellaan kuitenkin velkarahoitusta suotuisammin kuin oman pääoman ehtoista rahoitusta, sillä korkomaksut ovat verovähennyskelpoisia toisin kuin oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannukset. Tämä nostaa velkaantumisastetta (velan määrää) ja tekee yrityksistä siten haavoittuvampia taloushäiriöiden aikana. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kestävän vihreän ja digitaalisen talouden aikaansaamiseksi on puututtava siihen, että velkarahoitusta suositaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksella. Osingot – joita verotetaan kahteen kertaan (ensin yritystasolla ja sitten osakkeenomistajien tasolla) – ovat tärkeitä eläkeläisten tulonlähteinä ja tutkimuslaitosten rahoituksen kannalta mutta eritoten täysin uusien investointien rahoituslähteenä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kun investoidaan uusiin, vihreämpään talouteen liittyviin hankkeisiin, riskit ovat suuria. Näissä hankkeissa suositaan siksi oman pääoman ehtoista rahoitusta. Jotta vihreämpiin ja digitaalisuutta edistäviin investointeihin saataisiin suurempi panos yksityiseltä sektorilta, on tärkeää mm. poistaa uuden investointipääoman hankinnan esteitä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hyvin toimivat pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät uusille yrityksille ja sijoittajille, jotka etsivät mahdollisuuksia investoida vihreämpään ja digitaaliseen talouteen. Pääoman saatavuus on ratkaisevan tärkeää hyvään lopputulokseen pääsemiseksi. Osingot auttavat lisäämään markkinoiden likviditeettiä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kestävyys on jo nyt markkinavetoinen kilpailukykytekijä, jolla on suuri merkitys yritysten kyvylle houkutella asiakkaita, työntekijöitä ja sijoittajia. Kestävyysnäkökohtien huomioon ottaminen on hyväksi yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Sääntelyvälineet on rakennettava siten, että ne tukevat näiden tavoitteiden saavuttamista ja ovat liiketoiminnan perusperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Talouden viherryttämiseksi tarvitaan asianmukaisia kannustimia, mutta tästä huolimatta ei tule puuttua osinkopolitiikkaan tai pyrkiä vaikuttamaan epäasianmukaisesti yritysten hallitusten kokoonpanoon tai siihen, miten johtajien vastuuta yritystä kohtaan valvotaan. Yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä on otettava huomioon yritysten yhteiskuntavastuu, asiaan liittyvät EU:n direktiivit ja monikansallisia yrityksiä koskevat OECD:n suuntaviivat. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ilmaston lämpeneminen on meitä kaikkia koskeva ongelma, ja yritysten olisi maksettava päästöistä käypä markkinahinta ja vähennettävä ilmakehään joutuvia hiilidioksidipäästöjä. Tämä edellyttää hiilidioksidipäästöjen verottamisen lisäksi myös tukien myöntämistä toimintaan, joka vähentää ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vihreämmän ja digitaalisen talouden tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä kysymys on myös yhä digitaalisemmin toimivien yritysten verotus. Asiassa tulee päästä maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen, ja kattava sopimus saataneenkin valmiiksi ennen vuoden loppua. Digitaalisten palvelujen verot eivät saisi haitata innovointia eivätkä jarruttaa digitaaliteknologiaan investoimista. |
| --- | --- |

3.9

4.   Velanoton suosiminen yritysten verotuksessa

| 4.1 | Velanoton suosiminen yritysten verotuksessa vaikuttaa sosioekonomisiin kustannuksiin sekä yritysten velkaantumisasteeseen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään. Liiallinen tukeutuminen velkarahoitukseen voi haitata Euroopan komission määrittämien tavoitteiden saavuttamista, sillä se tekee yrityksistä taloudellisesti haavoittuvia ja heikentää niiden mahdollisuuksia toteuttaa uusia ja riskialttiita vihreitä investointihankkeita. Kyky maksaa osinkoja, jotta sijoittajat voivat halutessaan investoida uusiin hankkeisiin, heikkenee. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Nykyisten verosääntöjen mukaan lainakorot voidaan – toisin kuin omaan pääomarahoitukseen liittyvät maksut – vähentää verotuksessa. Pääomarahoitukseen liittyvät maksut koostuvat yhtäältä osinkomaksuista ja toisaalta pääomavoitoista. Kyseisten kansallisten sääntöjen johdosta velkarahoitus on selvästi edullisempaa kuin oman pääoman ehtoinen rahoitus. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Erityisen vähennyksen myöntäminen yrityksille, jotta oman pääoman ehtoisten investointien verokohtelu olisi lähempänä velkarahoitteisten investointien nykyistä verokohtelua, voisi vähentää yritysten haavoittuvuutta ja olla hyödyllistä kestävien, vihreämpien ja digitaalisuutta edistävien investointien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On syytä huomata, että jos lakisääteiset yhtiöverokannat nousevat, yritysten on taloudellisesti kannattavampaa investoida velaksi, mikä kannustaa niitä painottamaan velkarahoitusta entistäkin enemmän. Inflaation ja korkojen nousulla olisi samanlainen vaikutus: se lisäisi kannustimia investoida velkarahalla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita kohtelemaan verojärjestelmissään velkarahoitusta ja oman pääoman ehtoista rahoitusta nykyistä tasapuolisemmin. Tämä kannustaisi monipuolistamaan rahoituslähteitä ja parantaisi Euroopan talouden häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vuonna 2016 julkaistuun tarkistettuun ehdotukseen direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta sisältyy kasvu- ja investointivähennys (AGI), jonka on tarkoitus vähentää velanoton suosimista ja edistää t&k-investointeja. Kasvu- ja investointivähennys myönnettäisiin mahdollistamalla oman pääoman lisäysten vähentäminen veropohjasta tietyin edellytyksin (2). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Euroopan komissio on ilmoittanut esittävänsä vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä ehdotuksen direktiiviksi, jolla puututaan velanoton suosimiseen (3). ETSK odottaa kiinnostuneena yksityiskohtaista ehdotusta, jota se voi kommentoida. |
| --- | --- |

4.7

5.   Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä yhtiöoikeudessa

| 5.1 | Verojen ohella myös sääntely voi tehostaa tai heikentää muilla keinoin luotujen kannustimien vaikutusta. Suorien säännösten antaminen omistajuudesta sekä sijoittajien ja yritysten hallitusten mahdollisuudesta käyttää varoja saattaa vaikeuttaa toimiin ryhtymistä tiettyjen haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Talouden toimivuuden kannalta on tärkeää, että yritysten ja markkinoiden toimintaa koskevat säännöt ja määräykset ovat asianmukaisia. Osakkeenomistajien tulee vaatia yrityksen johto vastuuseen, jos varoja käytetään yrityksen arvon edistämisen sijasta henkilökohtaisen hyödyn tavoitteluun (4). Sitä, miten yritysten tulee toimia veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunnan suhteen, säännellään moninaisilla laeilla (5), ja lisäksi jäsenvaltioissa on laajoja sopimuksia yritysten toimintaa koskevista markkinasäännöistä. Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja komission tiedonannossa (covid-19-pandemian johdosta laaditusta) elpymissuunnitelmasta todetaan, kestävyys on tärkeää sisällyttää yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään. Komissio on järjestänyt julkisen kuulemismenettelyn sidosryhmien näkemysten kokoamiseksi mahdollisesta yritysten kestävää hallintotapaa koskevasta aloitteesta (6). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK yhtyy visioon vihreämmästä ja digitaalisesta tulevaisuuden eurooppalaisesta taloudesta, joka on oikeudenmukaista ja kasvaa ja jossa verotus on tehokasta. Näin voidaan luoda toimintaympäristö, joka suosii investoimista sekä työpaikkoja luovaa kasvua. Investointivirtojen uudelleensuuntaamiseksi on ensiarvoisen tärkeää, että uutta vihreää taloutta varten on saatavilla pääomaa. Investointivarojen saatavuus, varmuus säännöistä ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ovat tärkeitä tekijöitä Euroopan talouden onnistuneen siirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että yritysten olisi edistettävä omalta osaltaan siirtymistä vihreämpään, kestäväpohjaiseen ja digitaaliseen talouteen. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää keskeistä huomiota pitkän aikavälin tavoitteisiin ja oikeudenmukaiseen jakoon maiden ja kansalaisten välillä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että yritysten toiminnan valvonta ja vastuu niiden toiminnasta kuuluu viime kädessä osakkeenomistajille. Yrityksen omistajien on oltava tilivelvollisia. Jäsenvaltioiden nykyisissä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevissa säännöissä ja yhtiölainsäädännöissä lähdetään nimenomaan siitä, että yrityksen strategiat ja painopisteet ovat viime kädessä osakkeenomistajien eli yrityksen omistajien hallinnassa, koska ne nimittävät yrityksen hallituksen. Tämä tilivelvollisuus merkitsee, että osakkeenomistajat ovat vastuussa yrityksen taloudesta ja toiminnasta ja että osakkeenomistajien kuuluu menettää pääomaa, jos yritys tekee tappiota. Kyseistä vakiintunutta perusperiaatetta ei saisi muuttaa eikä heikentää. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Yritysten tulee tietenkin ottaa pitkän aikavälin tavoitteet ja myönteiset sosiaaliset ulkoisvaikutukset asianmukaisesti huomioon sekä päivittäisessä toiminnassaan että investointipäätöksissään. Tätä edellytetään yhä laajemmin markkinastandardeissa ja alakohtaisissa tuotantosäännöissä sekä kansainvälisten sijoittajien taholta, jotka vaativat yrityksiltä usein ESG-kriteerien soveltamista (7). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EU:n direktiiveillä ja asetuksilla on vaikutuksensa, mutta kansalliset yhtiölainsäädännöt ovat olennainen osa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä ja niiden puitteissa osoitetaan oikeudet ja vastuuvelvollisuus asianmukaisille oikeudellisen rakenteen tasoille. Myös yritysten hallitusten kokoonpanoa koskevien sääntöjen on oltava maakohtaisia. EU-tason hallinnointijärjestelmän ja suositusten avulla olisi taattava reilu kilpailu ja oikeudenmukaiset arvot liiketoiminnan harjoittamisen osalta. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Jotta komission painopisteitä on helpompi edistää vaaditulla tavalla yksityisin varoin, on ratkaisevan tärkeää, ettei pääoma ole lukittuna yrityksiin ja että varoja on helppo investoida EU:n määrittämille avainaloille. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Hyvin toimivat EU:n pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät etenkin uusien investointien edistämiseksi. Komitea kehottaakin tehostamaan toimia pääomamarkkinaunionin valmiiksi saamiseksi (8). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Pääomamarkkinoiden on tärkeää olla likvidit, jotta investointeja voidaan tehdä. Osinkojen maksamisesta – vaikka sitä ehkä pidetään liian lyhytjänteisenä – saadaan varoja, joita voidaan käyttää vihreiden ja digitaalisten alojen uusiin investointeihin (9), ja se on siksi ratkaisevan tärkeää pääomamarkkinoiden toimivuuden kannalta, kun osingot investoidaan joko uusiin yrityksiin tai osinkoa maksavaan yritykseen. Jos sijoittajalle maksetaan osinkoja, tämä voi aina päättää sijoittaa ne takaisin olemassa olevaan tai muuhun yritykseen. Jos voittoja ei jaeta, sijoittajan on realisoitava osakkeita, sillä se on ainoa keino sijoittaa uusiin yrityksiin. Yrityksissä pidettävän pääoman arvonnoususta voi olla hyötyä jo olemassa oleville yrityksille ja sijoittajille, mutta näin ei saada käytettäviin lisävaroja kohdennettavaksi uusiin yrityksiin tai täysin uusiin investointeihin. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Osinkojen maksaminen antaa sijoittajille mahdollisuuden kehittää jatkuvasti investointistrategiaansa ja edistää vihreitä, kestäviä, eettisiä ja digitaalisia hankkeita. Tämä on jo nähty monissa tapauksissa pääomamarkkinoilla ja pääomasijoitusten alalla (esim. investoinnit sähköautojen akkujen tuotantoon tai hiilidioksidipäästöttömään teräksen tuotantoon). |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Uusille yrityksille tulee suoda kaikki mahdollisuudet kasvaa ja saada rahoitusta olemassa olevien yritysten osakkeenomistajille maksetuista osingoista. Näin pääomaa voidaan kohdentaa uudelleen komission painopisteiden mukaisesti. Uusien, vihreiden investointien edistämistä verokannustimien avulla voitaisiin harkita. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | ETSK katsoo, että pääomamarkkinoilla ja yksityisillä varoilla voi olla ratkaiseva rooli yritysten kannustamisessa kohti kestäväpohjaista vihreämpää ja digitaalista taloutta. Kaikilla yhtiöoikeuteen ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvillä EU:n lainsäädäntötoimilla olisi edistettävä tätä roolia. |
| --- | --- |

5.13

6.   Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kannustimet

| 6.1 | Euroopan talouden murrosta ja ilmastotavoitteiden saavuttamista olisi tuettava verojen avulla (10). On tärkeää, että yrityksillä ja kotitalouksilla on samat kannustimet, jotta ilmakehän hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää mahdollisimman pienin kustannuksin. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan konkreettisia aloitteita sen edistämiseksi, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön samanlaiset hiiliverot, jotta pyrkimykset alentaa tehokkaasti hiilidioksiditasoa voidaan yhdenmukaistaa. Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot EU:n sisämarkkinoiden laajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ryhdyttävä soveltamaan kattavaa ja symmetristä ympäristöveropolitiikkaa hiilidioksidin ilmastoa lämmittävän vaikutuksen suhteen. On otettava käyttöön sekä positiivisia että negatiivisia verokantoja. Hiilidioksidiveroista saadut tulot pitäisi käyttää hiilidioksidipäästöjen vähentämistekniikkoja varten myönnettävien kannustimien rahoittamiseen paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Metsätuotteiden myyntiä verotetaan omistajan tuloina, mutta samalla olisi otettava huomioon, että puiden istuttaminen ja metsien kasvu vähentävät ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Niihin olisi siksi kannustettava negatiivisen hiilidioksidiveron avulla osana symmetristä verotusta, jolla pyritään puuttumaan ilmaston lämpenemiseen. Tämä olisi ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä toimenpide. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot maailmanlaajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen. |
| --- | --- |

6.5

7.   Ei pidäkkeitä digitalisaatiolle

| 7.1 | Datan ja uusien liiketoimintamallien käyttö on johtanut tarpeeseen tarkistaa kansainvälisiä verotusperiaatteita verotulojen jakamisesta maiden kesken. Asiassa on tärkeää päästä maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen, jota ryhdytään noudattamaan käytännössä (11). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Veropakettiin sisältyy ehdotus efektiivisen yhtiöverokannan 15 prosentin vähimmäistasosta. OECD:n ja G20-maiden tekemä sopimus tähtää verokilpailun vähentämiseen ja erityisesti siihen, etteivät maat kilpailisi kynnysarvoa alemmilla verokannoilla. Siinä todetaan, että monenkeskinen yleissopimus velvoittaa kaikki osapuolet lakkauttamaan kaikki digitaalisiin palveluihin kohdistuvat verot ja muut vastaavat toimenpiteet kaikkien yritysten osalta ja sitoutumaan siihen, ettei tällaisia toimenpiteitä oteta käyttöön tulevaisuudessa. Sopimuksen mukaan se, mitä vastaavilla toimenpiteillä tarkoitetaan, määritellään yksityiskohtaisesti, kun monenkeskinen yleissopimus perusteluineen hyväksytään (12). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK pitää tärkeänä, että laaditaan asianmukaiset säännöt, joilla edistetään Euroopan talouden digitalisaation jatkamista, jotta vihreämmän ja digitaalisen talouden tavoite voidaan saavuttaa. |
| --- | --- |

7.3

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Jotta rahoituksella olisi vaikutusta, se on koottava kustannustehokkaasti ja käytettävä asianmukaisesti jäsenvaltioissa ja sen tulee edistää investointeja, joita ei olisi tehty ilman varojen siirtoa.

1

(2)  Veropohjasta voitaisiin vähentää määrä, joka vastaa AGI-pääomapohjan lisäysten määritettyä tuottoa. Määritetty tuotto vastaisi euroalueen 10-vuotisen valtion viitelainan tuottoa asianomaista verovuotta edeltävän vuoden joulukuussa korotettuna kahden prosenttiyksikön riskipreemiolla. Ks. ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta, COM(2016) 685 final – 2016/0337 (CNS), 2016.

2

(3)  Velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys (debt-equity bias reduction allowance, DEBRA), tiedonanto 2000-luvun yritysverotuksesta, COM(2021) 251 final.

3

(4)  Yrityksen varoja ei esimerkiksi saa käyttää liiketoimintatavoitteisiin liittymättömiin johdon ylellisyysmenoihin.

4

(5)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

5

(6)  Kuuleminen yritysten kestävästä hallintotavasta 26. lokakuuta 2020–8. helmikuuta 2021.

6

(7)  ESG-kriteerit ovat ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä tekijöitä, jotka otetaan huomioon yrityssijoituksia tehtäessä. Ne on kehitetty alun perin vuosikymmeniä sitten, mutta niistä on tullut vasta viime vuosina sosiaalisesti vastuullisten sijoitusten mittapuu.

7

(8)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”(EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

8

(9)  Useat tutkijat ovat kyseenalaistaneet sen, että osinkopolitiikka olisi lyhytjänteistä, ks. esim. Tukholman kauppakorkeakoulun kustantama julkaisu Martin Carlsson-Wall ym., Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data, 2021. Teoksessa esitetyt empiiriset havainnot perustuvat 786 eri yrityksen ja 7 389 toimintavuoden tietoihin vuosilta 2000–2019, eikä niiden perusteella ole merkkejä taloudenhoidon lyhytjänteisyydestä.

9

Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data

(10)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Verotusmenettelyt hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi”(EUVL C 364, 28.10.2020, s. 21).

10

(11)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”2000-luvun yritysverotus” (ECO/558).

11

(12)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 8. lokakuuta 2021, s. 7.

12

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vapaaehtoistoiminta – Kansalaiset Euroopan tulevaisuuden rakentajina”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/04)

| Esittelijä: | Krzysztof PATER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krzysztof PATER

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 214/3/4 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

24.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

214/3/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että päätöksentekijöiden on Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa otettava huomioon, että Euroopan tulevaisuutta muovaavat paitsi poliittiset päättäjät ja instituutiot sekä kansalaisjärjestöt myös miljoonat kansalaiset – vapaaehtoiset, jotka käyttävät päivittäin aikaansa ja energiaansa toimiakseen solidaarisesti yhteisen edun hyväksi kansalaisyhteiskunnan järjestöissä ja niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vapaaehtoistoimintaan osallistuu miljoonia Euroopan unionin kansalaisia, jotka toimivat solidaarisuudesta muita kohtaan yksin tai järjestäytyneissä rakenteissa (sekä epävirallisissa että virallisissa rakenteissa). Tämä liike edellyttää järjestelmällistä ja harkittua tukea sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, koska sen vaikutus sosiaaliseen kehitykseen on moninkertainen mahdollisiin kustannuksiin nähden. ETSK toivoo, että tähän tukeen tehdään tulevina vuosina myönteisiä laadullisia muutoksia, joissa otetaan paremmin huomioon vapaaehtoisten merkitys Euroopan tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan toimia ja julistamaan vuoden 2025 Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuodeksi, koska se olisi






  — | keino kunnioittaa miljoonia vapaaehtoisia, jotka ovat erityisesti osallistuessaan viime kuukausina pandemian vaikutusten torjuntaan osoittaneet, että heillä on yhteiskunnassa merkittävä rooli |
| --- | --- | --- |

1.3

—

keino kunnioittaa miljoonia vapaaehtoisia, jotka ovat erityisesti osallistuessaan viime kuukausina pandemian vaikutusten torjuntaan osoittaneet, että heillä on yhteiskunnassa merkittävä rooli

| — | keino edistää edelleen ajatusta vapaaehtoistoiminnasta jäsenvaltioiden yhteiskunnissa, kannustaa enemmän ihmisiä osallistumaan vapaaehtoistoimintaan ja osoittaa, että tämä on osallistavaa ja yleismaailmallista toimintaa, johon osallistuu ihmisiä kaikista ryhmistä ja kaikista taustoista riippumatta heidän iästään tai yhteiskunnallisesta asemastaan |
| --- | --- |

—

keino edistää edelleen ajatusta vapaaehtoistoiminnasta jäsenvaltioiden yhteiskunnissa, kannustaa enemmän ihmisiä osallistumaan vapaaehtoistoimintaan ja osoittaa, että tämä on osallistavaa ja yleismaailmallista toimintaa, johon osallistuu ihmisiä kaikista ryhmistä ja kaikista taustoista riippumatta heidän iästään tai yhteiskunnallisesta asemastaan

| — | tilaisuus vaihtaa kokemuksia ja taitotietoa jäsenvaltioiden viranomaisten välillä oikeudellisista ja poliittisista välineistä, joilla tuetaan vapaaehtoisten toimintaa |
| --- | --- |

—

tilaisuus vaihtaa kokemuksia ja taitotietoa jäsenvaltioiden viranomaisten välillä oikeudellisista ja poliittisista välineistä, joilla tuetaan vapaaehtoisten toimintaa

| — | keino kannustaa Euroopan komissiota laajentamaan ja luomaan uusia ohjelmia, jotka koskevat kaikenikäisiä vapaaehtoisia |
| --- | --- |

—

keino kannustaa Euroopan komissiota laajentamaan ja luomaan uusia ohjelmia, jotka koskevat kaikenikäisiä vapaaehtoisia

| — | keino edistää ymmärrystä Euroopan ja sen kansalaisten tulevaisuuden kannalta merkittävistä hankkeista, tarjota objektiivista tietoa ja faktoja sekä torjua väärää ja yksipuolista tietoa. |
| --- | --- |

—

keino edistää ymmärrystä Euroopan ja sen kansalaisten tulevaisuuden kannalta merkittävistä hankkeista, tarjota objektiivista tietoa ja faktoja sekä torjua väärää ja yksipuolista tietoa.

| 1.4 | Vapaaehtoisten toiminnalla on todellista taloudellista arvoa (monissa maissa yli 2 prosenttia BKT:stä), ja heitä tarvitaan monilla yhteiskunnan osa-alueilla varmistamaan kansalaisten perustarpeet, kuten heidän turvallisuutensa. Vapaaehtoiset ovat ratkaisevassa asemassa kaikkien YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon kannalta, ja he edustavat kaikkia yhteiskunta- ja ikäryhmiä. Tästä syystä ETSK katsoo, että on kohtuutonta rajoittaa EU:n tason ja EU:n rahoittamia vapaaehtoisten tukiohjelmia koskemaan vain nuoria. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa vuonna 2013 antamaansa lausuntoon (1) viitaten uudelleen Euroopan komissiota toteuttamaan päättäväisiä toimia sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen laatimiseksi, joiden avulla voidaan kerätä kaikista jäsenvaltioista vertailukelpoisia tietoja vapaaehtoistoiminnasta, ja korostaa, että ilman luotettavia tietoja on mahdotonta toteuttaa tehokasta toimintapolitiikkaa millään alalla. |
| --- | --- |

1.5

2.   Vapaaehtoistoiminnan käsite

| 2.1 | Termille ”vapaaehtoistoiminta” ei ole EU:n virallista määritelmää, mutta sen katsotaan yleisesti kattavan kaikki sekä virallisen että epävirallisen vapaaehtoistoiminnan muodot, joihin henkilö osallistuu omasta valinnastaan ja jotka eivät tuota taloudellista hyötyä ja jotka edistävät yhteistä etua. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vapaaehtoistoiminnan määritelmä, jonka Kansainvälinen työjärjestö (ILO) julkaisi vuonna 2011 vapaaehtoistoiminnan mittaamista koskevassa oppaassaan, on yhdenmukainen vapaaehtoistoimintaa koskevan yleisen käsityksen kanssa. Tämän määritelmän mukaan vapaaehtoistoiminta tarkoittaa palkatonta ja vapaaehtoisesti tehtävää työtä eli aikaa, jonka yksilöt antavat palkatta tietylle toiminnalle oman kotitaloutensa ulkopuolella joko organisaation puitteissa tai suoraan muille ihmisille (2). Tätä määritelmää voidaan käyttää kansainvälisessä vertailevassa tutkimuksessa, jossa mitataan virallista vapaaehtoistoimintaa (jota nimitetään usein epäsuoraksi vapaaehtoistoiminnaksi) ja epävirallista vapaaehtoistoimintaa (josta ILO käyttää nimitystä direct volunteer work eli suora vapaaehtoistoiminta (3)) erilaisissa kulttuurisissa ja oikeudellisissa järjestelmissä. ETSK huomauttaa, että ILO:n 19. kansainvälisen työvoimatilastoja käsittelevän konferenssin lokakuussa 2013 työtä, työllisyyttä ja työvoiman vajaakäyttöä koskevista tilastoista antaman päätöslauselman Resolution concerning statistics of work, employment and labour underutilization (4) (joka sisältää sellaisen uuden työvoiman määritelmän, jossa tehdään ero palkallisen ja palkattoman työn välillä, ja muutoksia työhön liittyvien tietojen keräämiseen) tarkoituksena on parantaa valmiuksia mitata vapaaehtoistoimintaa erillään muista palkattoman työn muodoista, kuten omassa kotitaloudessa asuvista henkilöistä huolehtiminen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vapaaehtoistoimintaa koskevat analyysit perustuvat hyvin usein virallisen ja epävirallisen vapaaehtoistoiminnan erottamiseen toisistaan. Viralliseen vapaaehtoistoimintaan, joka kattaa jonkin järjestön puitteissa tapahtuvan toiminnan, osallistuvat organisoitujen (rakenteeltaan jäsentyneiden) elinten, kuten valtiosta riippumattomien järjestöjen, seurojen tai julkisten laitosten, kautta toimivat henkilöt. Epävirallisella vapaaehtoistoiminnalla tarkoitetaan palkatonta apua, jota yksittäiset ihmiset antavat omien kotitalouksiensa ulkopuolisille henkilöille tai läheisille, mutta ei virallisen organisaation puitteissa. ETSK pitää valitettavana, että apuaan tarjoavat henkilöt ja heidän avustamansa henkilöt eivät useinkaan pidä epävirallista vapaaehtoistoimintaa vapaaehtoistoimintana ja että tilanne on sama joidenkin EU:n jäsenvaltioiden vapaaehtoistoimintaa koskevissa oikeudellisissa puitteissa. Tämä on yksi syistä, joiden vuoksi vapaaehtoisten roolia aliarvioidaan nykyään. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa kausittaisesti jonkin tapahtuman johdosta tai katastrofiavun muodossa, esimerkiksi tulipalon tai tulvan jälkeen. Vapaaehtoistoiminta voi myös perustua pysyvämpään sitoumukseen. Sitä voidaan toteuttaa ”ihmisiin liittyvillä” aloilla, esimerkiksi sosiaali-, terveys-, koulutus- ja urheilualoilla, tai se voi koskea ympäristö- ja infrastruktuurihankkeita, kuten luonnonvarojen suojelu ja ennallistaminen tai yleisten puutarhojen hoito. Kausittaista vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa myös näissä yhteyksissä, mutta näillä aloilla tukeudutaan säännöllisemmin vapaaehtoistoimintaan osallistuviin vapaaehtoisiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK korostaa, että vapaaehtoistyötä Euroopassa koskevissa oikeudellisissa puitteissa olisi tuettava ja edistettävä laadukasta vapaaehtoistoimintaa eikä niiden pitäisi luoda turhia esteitä vapaaehtoistoiminnalle. Esimerkiksi vapaaehtoistyöntekijän vakuutuksen, vapaaehtoistyösopimusten ja rikosrekisteritarkastusten kaltaiset vaatimukset olisi pantava huolellisesti täytäntöön siten, että ohjaavina periaatteina ovat laadukkuus ja saavutettavuus. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK huomautti vuonna 2013 laatimassaan lausunnossa, että ”[t]ällä hetkellä saatavilla olevien, vapaaehtoistoimintaa koskevien tietojen perusteella ei ole mahdollista tehdä komission, Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston eikä ETSK:n asiakirjoissa toivottua analyysia. Nykyisin on mahdotonta seurata luotettavasti vapaaehtoistoiminnan taloudellista merkitystä tai sen panosta EU-tason politiikkoihin. Ei ole mahdollista määrittää vapaaehtoistoimintaan käytettävää kokonaisaikaa tai sen rahallista arvoa eikä näin ollen arvioida, miten yleistä se on yleisluonteisilla taloudellisilla indikaattoreilla mitattuna; näistä mainittakoon kansallinen työllisyystilanne (kansallisessa taloudessa työskentelevien ihmisten määrä) ja BKT.” ETSK on myös kehottanut toteuttamaan valmistelutoimia, joiden pohjalta olisi ILO:n puite-ehdotuksen mukaisesti laadittava yksityiskohtaisia sääntöjä tutkimuksen toteuttamiseksi EU:ssa. ETSK pitää valitettavana, että Euroopan vapaaehtoistoiminnan arvon mittaamista koskevan yhteisen järjestelmän luomisen jälkeen ei ole saavutettu edistystä. Näin ollen komitea kehottaa jälleen Euroopan komissiota toimimaan päättäväisesti ETSK:n suositusten täytäntöönpanemiseksi ja korostaa, että ilman luotettavia tietoja on mahdotonta toteuttaa tehokasta toimintapolitiikkaa millään alalla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | ETSK korostaa, että olisi yleisesti hyödyllistä parantaa tiedonkeruuta siten, että katettaisiin BKT:n ja taloudellisen arvon lisäksi myös muita tekijöitä ja mahdollistettaisiin esimerkiksi sellaisten seikkojen tarkastelu kuin vapaaehtoistoimintaan kuluva aika, vapaaehtoistyöntekijöiden ikä, sukupuoli, toiminta-alat ja yleisemmin yhteiskunnalle tuotettu lisäarvo, jota ilmentävät terveyden ja hyvinvoinnin, elämänlaadun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden indikaattorit. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Vain muutamissa kansallisissa tilastokeskuksissa on aloitettu ja tehty vapaaehtoistoimintaa koskevaa tutkimusta ILO:n menetelmän pohjalta, ja Puola on ainoa maa, jonka kansallinen tilastokeskus on jo toteuttanut tällaisen tutkimuksen kahdesti, vuosina 2011 ja 2016, ja vuoden 2022 alussa on suunnitelmien mukaan tarkoitus toteuttaa lisätutkimus. Vuonna 2011 tehdyssä tutkimuksessa vapaaehtoistoiminnan arvon laskettiin olevan noin 2,8 prosenttia BKT:stä (5) ja vuonna 2016 tehdyssä tutkimuksessa sen arvon laskettiin olevan noin 1,2 prosenttia BKT:stä (6). Tämä merkittävä ero johtui tietyistä menetelmään tehdyistä muutoksista. Yksi niistä oli se, että vaikka vuonna 2011 kysymykset kattoivat vapaaehtoistoiminnan, jota vastaaja toteutti perheenjäsenten auttamiseksi mutta asui toisessa kotitaloudessa, vuonna 2016 tällaista toimintaa ei otettu huomioon. Toinen oli se, että vuoden 2011 kysymykset koskivat toimintaa koko vuoden 2010 ajalta, kun taas vuonna 2016 otettiin huomioon vain sellainen vapaaehtoistoiminta, jota oli toteutettu neljän viikon jakson aikana tutkimusta välittömästi edeltävällä ensimmäisellä neljänneksellä. Tämä esimerkki osoittaa selvästi, että vertailukelpoisia tietoja ei ole mahdollista saada kehittämättä EU:n tasolla Eurostatin käynnistämää yhteistä menetelmää. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.7 | Vapaaehtoistoiminta tuottaa arvoa yksilöille, yhteisöille, ympäristölle, taloudelle ja laajemmin koko yhteiskunnalle yhtenä näkyvimmistä solidaarisuuden ilmentymistä. Sillä edistetään ja helpotetaan sosiaalista osallisuutta, rakennetaan sosiaalista pääomaa ja muutetaan yhteiskuntaa. Kukoistavan kansalaisyhteiskunnan kehittäminen sitoutuneine vapaaehtoisineen voi tarjota luovia ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin haasteisiin. Vapaaehtoistoiminta edistää talouskasvua, ja siksi sitä on mitattava sekä taloudellisen että sosiaalisen pääoman osalta täsmällisesti ja kohdennetusti. Sillä on myös entistä suurempi rooli ympäristönsuojelussa, ja se on keskeinen opin lähde monille vapaaehtoistyöntekijöille. Tämän vuoksi julkisissa toimintapolitiikoissa, jotka on suunnattu suoraan vapaaehtoistyöntekijöiden tukemiseen, olisi myös otettava huomioon tarve luoda vapaaehtoistoimintaa tukeva infrastruktuuri, jolle myönnetään riittävä ja asianmukainen rahoitus tukitoimenpiteiden toteuttamiseksi, kuten koulutus- ja vakuutuskustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

3.   Vapaaehtoistoiminta EU:n tasolla

| 3.1 | ETSK pitää valitettavana, että Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden 2011 (EYV2011) päätyttyä vapaaehtoistoiminta alkoi vähitellen poistua EU:n asialistalta. Virallisissa asiakirjoissa sitä näkyi vain satunnaisesti, kuten EU:n vapaaehtoisavun ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisen yhteydessä ja ensisijaisena aiheena Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioissa on tutkittu vapaaehtoistoimintaa vain rajallisesti. Tutkimuksissa on katettu useita vapaaehtoistoimintaan liittyviä näkökohtia (esimerkiksi vapaaehtoistoimintaan osallistumisen taso, osallistujien demografinen profiili ja syyt, joiden vuoksi he osallistuvat vapaaehtoistoimintaan). Tätä tutkimusta ei voida käyttää EU:n laajuiseen analyysiin menetelmiin liittyvien lähestymistapojen johdonmukaisuuden puutteen vuoksi, mukaan lukien vapaaehtoistoiminnan määritelmän soveltamisala ja tutkimuspäivämäärien erot. Konsulttiyritys GHK:n Euroopan komission pyynnöstä vuonna 2010 laatima raportti (7) on edelleen uusin saatavilla oleva kattava ja arvokas tietolähde sen tietojen vertailtavuuteen liittyvistä rajoituksista huolimatta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | GHK:n raportti osoitti, että 22–23 prosenttia 15 vuotta täyttäneistä EU:n kansalaisista osallistui vapaaehtoistoimintaan, joka määriteltiin henkilön omasta vapaasta tahdosta ja pääasiassa valtiosta riippumattoman järjestön puitteissa sekä taloudellista hyötyä tavoittelematta tapahtuvaksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Samalla raportissa todettiin, että menetelmäerojen vuoksi tulosten poikkeama voi usein olla jopa 30–40 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Vuonna 2015 toteutetun tuloja ja elinoloja koskevan Eurostatin vuotuisen tutkimuksen Income and Living Conditions lisäkysymyksiin aiheesta Social/cultural participation and material deprivation (8) (Sosiaalinen tai kulttuurinen osallisuus ja aineellinen puute) sisältyi joitakin vapaaehtoistoimintaa koskevia kysymyksiä. Tutkimuksesta saatujen tietojen perusteella on arvioitu, että noin 18,9 prosenttia EU:n kansalaisista osallistui viralliseen vapaaehtoistoimintaan ja noin 22,5 prosenttia epäviralliseen vapaaehtoistoimintaan, mikä vastaa GHK:n raportissa esitettyä EU:n kansalaisten osallistumistasoa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Huhtikuussa 2015 julkaistu Flash-eurobarometritutkimus ”Euroopan nuoriso” (9) sisältää uusimmat saatavilla olevat tiedot 15–30-vuotiaiden nuorten EU:n kansalaisten toiminnasta. ETSK toteaa, että tämän tutkimuksen tuottamien nuoria koskevien tietojen ja muista tutkimuksista saatujen aikuisia EU:n kansalaisia koskevien tietojen samankaltaisuudet osoittavat selvästi, että kaikki ikäryhmät osallistuvat yhtä lailla vapaaehtoistoimintaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | ”Euroopan nuoriso” -tutkimuksen mukaan 25 prosenttia EU:n nuorista on osallistunut organisoituun vapaaehtoistoimintaan 12:n viime kuukauden aikana, mutta osuus vaihtelee huomattavasti (10 prosentista 42 prosenttiin) yksittäisten maiden välillä. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Samassa tutkimuksessa todetaan myös, että nuorten vapaaehtoistoiminnan painopisteitä on kaksi: hyväntekeväisyys, humanitaarinen apu ja kehitysapu (44 prosenttia) sekä koulutus ja urheilu (40 prosenttia). Nämä ovat myös yleisimpiä nuorten vapaaehtoistoiminnan aloja kussakin jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Vastaajista 93 prosenttia ilmoitti, että he eivät ole koskaan osallistuneet vapaaehtoistoimintaan ulkomailla. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Uusien Euroopan solidaarisuusjoukkojen, joiden toiminta kattaa nyt humanitaarisissa avustustilanteissa toteutettavan vapaaehtoistoiminnan (aiempi EU:n vapaaehtoisapu), olisi oltava riittävän vahvoja ja kattavia, jotta lisättäisiin nuorten vapaaehtoistoimintaa erityisesti muissa maissa sekä ohjelman puitteissa että sen ulkopuolella. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi myönnettävä tarvittavat varat. Lisäksi olisi tutkittava mahdollisuutta laajentaa ohjelmaa tukemaan 30 vuotta täyttäneiden henkilöiden vapaaehtoistoimintaa tai vaihtoehtoisesti myönnettävä EU:n lisärahoitusta ikärajattoman rinnakkaisohjelman kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | Euroopan komissio julkaisi tammikuussa 2021 väestön ikääntymistä koskevan vihreän kirjansa, jossa korostettiin, että monet ikääntyneet ihmiset osallistuvat edelleen aktiivisella ja arvokkaalla panoksella yhteiskuntaan ja talouteen: 65–74-vuotiaista 20 prosenttia osallistui viralliseen vapaaehtoistoimintaan ja yli 75-vuotiaatkin osallistuivat toimintaan terveydentilansa mukaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Euroopan unionin neuvosto julkaisi syyskuussa 2020 lopulliset päätelmät aiheesta ”Ikääntyneiden ihmisoikeudet, osallistuminen ja hyvinvointi digitalisaation aikakaudella” (10), joissa se muun muassa kehotti komissiota tarkastelemaan digitaalisen alustan perustamista työuran jälkeistä osallistumista ja vapaaehtoistoimintaa varten. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Ikääntyneille voitaisiin antaa alustalla tietoa vapaaehtoistoimintaan osallistumisesta muissa maissa kuin heidän omassa kotimaassaan. Lisäksi sillä voitaisiin tiedottaa paikallisviranomaisille ja muille toimijoille siitä, miten ikääntyneet ihmiset otetaan mukaan vapaaehtoistoimintaan, ja antaa ohjausta ja tietoa ihmisille, jotka ovat kiinnostuneita ikääntyneille soveltuvista vapaaehtoistyön mahdollisuuksista kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ETSK tukee voimakkaasti sellaisen alustan perustamista, jonka avulla integroitaisiin nykyiset alustat ja vältettäisiin päällekkäiset toimenpiteet, ja korostaa, että ikääntyneiden vapaaehtoistoiminnalla on tärkeä rooli sekä heidän toimintansa tukemille henkilöille että itse vapaaehtoistyöntekijöille, koska se mahdollistaa heidän aktiivisuutensa työelämän ulkopuolella, millä on merkittävä myönteinen vaikutus heidän henkiseen ja fyysiseen hyvinvointiinsa. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK huomauttaa, että nuorten Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja ikääntyneiden vapaaehtoisten tukemiseksi ehdotetun alustan olisi luotava perusta kattavammalle ja monialaiselle eurooppalaiselle vapaaehtoistoimintaa koskevalle toimintapolitiikalle, jolla edistetään solidaarisuutta ja vastuuta sellaisten kaikenikäisten ihmisten osalta ja välillä, jotka edistävät vapaaehtoisesti panoksellaan Euroopan tulevaisuutta solidaarisuuden ja eurooppalaisten arvojen pohjalta. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | ETSK suosittelee, että alusta ulotetaan koskemaan vaiheittain yhä laajempia vapaaehtoisten ikäryhmiä ja että tämän lisäksi toteutetaan enemmän toimia, jotta vähennetään rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan esteitä, kuten julkisia etuuksia ja tukijärjestelmiä koskevien oikeuksien sekä oleskeluoikeuksien ja niihin liittyvien järjestelyjen, kuten matkapuhelin- ja verkkoyhteyssopimukset, menettäminen. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.7 | Monet vapaaehtoiset eri puolilla Eurooppaa osallistuvat toimiin, jotka vastaavat Euroopan komission pitkäaikaisia EU:n hankkeita (ja jotka ovat erittäin tärkeitä Euroopan tulevaisuuden kannalta, esimerkiksi rokotukset, digitalisaatio, ilmastokysymykset, rahoitusuudistukset, ydinvoimakeskustelu, työmarkkinauudistukset jne.). Koska kansalaisten on saatava tosiasioihin perustuva ja puolueeton käsitys EU:n toimielinten keskeisistä ehdotuksista ennen kuin he voivat tukea niitä, ETSK kehottaa Euroopan komissiota edistämään aktiivisesti vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaa, joka voi auttaa saamaan kansalaisten tuen EU:n keskeisille hankkeille, muun muassa vähentämällä väärien ja yksipuolisten tietojen riskiä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Hankkeiden kiinteämääräisen ja kertasuoritteisen rahoituksen kasvun olisi mahdollistettava vapaaehtoisten panoksen tunnustaminen yhteisrahoitukseksi EU:n avustusten yhteydessä. Tämä ei kuitenkaan käytännössä toimi asianmukaisesti, koska vapaaehtoistyöntekijöiden ajallisia panoksia ei yleensä voida sisällyttää organisaatioiden kirjanpitoon. Lisäksi monet EU:n määrärahoja hallinnoivat virastot edellyttävät, että maksukuitit toimitetaan täysimääräisinä kiinteämääräisten ja kertasuoritteisten maksujen osalta, mikä on vastoin laskentamenetelmänä käytetyn rahoitusta koskevan lähestymistavan tarkoitusta ja henkeä. ETSK esittää uudelleen asiaa koskevat pyyntönsä, jotka on esitetty vuosina 2006 (11) ja 2013 (12) laadituissa lausunnoissa, ja pitää valitettavana, että niitä ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön. ETSK toteaa, että Euroopan neuvoston rahoitusohjelmissa on mekanismi, jonka avulla vapaaehtoistoiminnan kesto voidaan ottaa huomioon avustusten yhteisrahoituksena. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK tukee voimakkaasti Euroopan vapaaehtoistyön pääkaupunki -kilpailua (13), jonka eurooppalainen vapaaehtoistyökeskus käynnisti vuonna 2013 osana EYV2011:n perintöä ja jossa paikalliset vapaaehtoistoimintaa koskevat toimintapolitiikat ja käytännöt yhdistetään EU:hun liittyvään yhteyteen ja eurooppalaisiin arvoihin ja poliittisiin kehyksiin. ETSK kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä kannustamaan ja tukemaan aloitetta keskittyen erityisesti myös alueelliseen tasoon, jotta lähennetään kansalaisia ja EU:n päätöksentekijöitä ja osoitetaan EU:n tason tukea solidaarisuuteen perustuvalle toiminnalle ja aktiivisille kansalaisille, jotka edistävät panoksellaan Euroopan tulevaisuutta. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti sellaisten julkisen politiikan hyvien käytäntöjen levittämistä, joilla tuetaan vapaaehtoistoimintaa paikallistasolla, ja hyödyntämään erityisesti eurooppalaisen vapaaehtoispääkaupunkikilpailun ehdokkailta ja voittajilta saatuja esimerkkejä. |
| --- | --- |

3.9

4.   Vapaaehtoistoiminnan suuntaukset

| 4.1 | ETSK huomauttaa, että meneillään olevat väestörakenteen muutokset vaikuttavat vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaan tulevina vuosina. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Euroopassa väestö vanhenee ja syntyvyys laskee. Tämä tarkoittaa, että saatavilla on enemmän osaavia vapaaehtoistyöntekijöitä pidemmäksi ajaksi, mutta myös enemmän ikääntyneitä, jotka tarvitsevat vapaaehtoistyöntekijöiden tukea eläessään pidempään. Syntyvyyden laskun myötä vapaaehtoistoimintaan ei välttämättä ole saatavilla nuorempia ihmisiä, minkä vuoksi tarvitaan enemmän vertaishankkeita aikuisille ja vanhemmille vapaaehtoistyöntekijöille. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Euroopan väestö on yhä monimuotoisempaa ja muuttuvampaa, ja sosiaalisen osallisuuden varmistamiseksi on toteutettava enemmän toimia. Jäsenvaltiot eivät voi kustantaa tätä kaikkea julkisin varoin, ja vaikka niillä olisi siihen varaa, kyse ei ole vain rahasta. Todellinen osallisuus edellyttää inhimillisempää ja enemmän solidaarisuuteen perustuvaa lähestymistapaa. Tätä varten tarvitaan vapaaehtoistyöntekijöitä, jotka toimivat solidaarisuudesta muita kohtaan. On toteutettava enemmän toimia yksinäisyyden torjumiseksi ja sosiaalipalvelujen tuen antamiseksi, kun perheet ovat hajautuneet eri maihin ja eri puolille maanosaa. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallistason viranomaisten olisi varauduttava tähän ja että prosessin yhteydessä on luotava suotuisat edellytykset vapaaehtoistoiminnan laajentamiselle. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Jäsenvaltioiden verotulot pienenevät ja julkisia talousarvioita supistetaan, mutta samaan aikaan palvelujen kysyntä kasvaa. Eriarvoisuuden ja köyhyyden lisääntyminen johtaa suurempaan tarpeeseen väestön keskuudessa samalla, kun kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusta vähennetään, vaikka niiden avulla ja vapaaehtoistyöntekijöiden tuella voitaisiin parantaa merkittävästi yksittäisten kansalaisten ja perheiden tilannetta. ETSK huomauttaa, että on saavutettava parempi tasapaino. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.2 | ETSK korostaa, että meneillään olevat muutokset elämäntavoissa ja sosiaalista tunnustusta tuottavien toimien tyypeissä tai tarve kehittää uusia taitoja, joista voi olla ammatillista hyötyä nuoremmille sukupolville, voivat johtaa siihen, että kansalaisten kiinnostus vapaaehtoistoimintaan ja todelliset vapaaehtoistoiminnan mahdollisuudet eivät kohtaa ja että vapaaehtoistoiminnan taso voi näin ollen laskea huolimatta suuresta kysynnästä ja tarjonnasta. Ilmiötä on seurattava jatkuvasti, jotta toimintapolitiikkaan voidaan aikanaan tehdä muutoksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On laajalti havaittavissa, että perinteisestä, säännöllisestä ja pitkäaikaisesta vapaaehtoistoiminnasta, joka perustuu suunniteltuihin ja pidemmän aikavälin sitoumuksiin, ollaan siirtymässä kausittaiseen vapaaehtoistoimintaan. Monet vapaaehtoistyöntekijät ovat valmiita toimimaan kausiluonteisesti, vaikkapa yhden yksittäisen tapahtuman yhteydessä, mutta eivät halua tehdä pitkäaikaisia henkilökohtaisia sitoumuksia. Tämä suuntaus ilmenee sellaisen vapaaehtoismatkailun kasvuna, jossa ihmiset matkustavat erityisesti harjoittaakseen vapaaehtoistoimintaa tai hyödyntävät mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoistoimintaan lomalla. On pyrittävä huolellisesti varmistamaan, että tällaisella vapaaehtoistoiminnalla vastataan todellisiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin. Jos vapaaehtoistoiminnasta voisi olla enemmän haittaa kuin hyötyä esimerkiksi lasten tai muiden haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden (kuten orpokodeissa olevien lasten) tapauksessa, se olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toinen viime vuosina havaittu suuntaus on vapaaehtoistoiminta, jota toteuttavat välittäjät, kuten huolto- tai koulutuslaitokset, uskonnolliset järjestöt, perheissä toteutettavaa vapaaehtoistoimintaa välittävät järjestöt, paikalliset vapaaehtoiskeskukset ja työntekijät (yritykset). Nämä elimet auttavat vapaaehtoistyöntekijöitä löytämään paikan, jossa harjoittaa toimintaa, ja etsimään vapaaehtoisia suoraan sijoittavia järjestöjä. Näin tarjotaan tukea ihmisille, jotka ovat kiinnostuneita aloittamaan vapaaehtoistoiminnan. Riskinä on kuitenkin, että näiden välittäjien toiminta voi vaikuttaa haitallisesti käsitykseen vapaaehtoistoiminnasta yhteiskunnassa – erityisesti, jos niiden toiminta esimerkiksi kaupallistetaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Verkkoon liittyvien valmiuksien ja sosiaalisen median kehittyminen mahdollistaa sen, että kansalaiset voivat itse helpommin organisoida toimintaansa tilapäistä vapaaehtoistoimintaa varten. Näin myös kaikentyyppiset vapaaehtoistoimintaa koskevat mahdollisuudet ovat välittömämmin kansalaisten saatavilla ja kysyntä ja tarjonta kohtaavat verkkoalustoilla. Uuden teknologian nopea nousu on mahdollistanut uusien vapaaehtoistoiminnan muotojen, kuten verkossa tapahtuvan vapaaehtoistoiminnan, laajentumisen, jolloin vapaaehtoistoiminta ei ole riippuvaista tietystä ajasta ja paikasta vaan sitä voidaan toteuttaa siellä, missä vapaaehtoistyöntekijällä on internetyhteys ja laite, jolla voi muodostaa yhteyden. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | ETSK huomauttaa kuitenkin, että on huolehdittava siitä, ettei internetyhteyttä vailla olevia jätetä vapaaehtoistoiminnan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK korostaa, että vapaaehtoistoimintaa koskevissa jäsenvaltioiden oikeudellisissa puitteissa on pysyttävä tämän muutoksen tasalla ja varmistettava esimerkiksi tietosuojan osalta, että haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä suojellaan edelleen ja että vapaaehtoistyöntekijöitä koulutetaan asianmukaisesti, vaikka vapaaehtoistoiminta olisikin epävirallista ja tilapäistä. Päätöksentekijöiden ei pitäisi ajatella, että vapaaehtoistoiminnan tuki- ja infrastruktuuriorganisaatioita ei tarvitse rahoittaa, koska ihmiset pystyvät itse järjestämään toimintansa verkossa. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten välistä monialaista yhteistyötä on lisättävä työntekijöiden vapaaehtoistoiminnan puitteissa. Työnantajien ja työntekijöiden olisi mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi tehtävä yhteistyötä sellaisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotka ovat alan asiantuntijoita tai edustavat aloja, joita työnantajat ja työntekijät haluavat tukea, sen sijaan, että vapaaehtoistoiminnan ohjelmia yritetään toteuttaa itse suoraan. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK ottaa huomioon, että vapaaehtoismatkailu on kasvava teollisuudenala Euroopassa ja että sitä olisi säänneltävä vapaaehtoistoiminnan luotettavuuden, vapaaehtoistyöntekijöiksi haluavien ja paikallisyhteisöjen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Eurobarometri-kyselyyn (14) vastanneista nuorista 54 prosenttia ilmoitti, että heille ei ollut aiheutunut kustannuksia osana vapaaehtoistoimintaa, kun taas 28 prosenttia ilmoitti, että heille oli aiheutunut kustannuksia mutta he eivät olleet saaneet niiden johdosta korvauksia; lisäksi 16 prosentille oli aiheutunut kustannuksia ja he olivat saaneet niiden johdosta korvauksia. Vapaaehtoistoimintaan liittyvien toimien edunsaajien tai koordinaattoreiden on otettava nämä tiedot huomioon, jotta kustannukset eivät muodostu esteeksi, joka rajoittaa nuorten osallistumista. ETSK korostaa, että on tärkeää korvata jopa pienet kustannukset vapaaehtoistyöntekijöille, ja odottaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja paikallisviranomaisten edistävän ja tukevan tätä lähestymistapaa. Asianomaisille vapaaehtoistyöntekijöille tai järjestöille ei saa aiheutua epäsuotuisia verovaikutuksia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Oikeudellisissa puitteissa sekä oikeudellisissa ja turvallisuutta koskevissa vaatimuksissa on vapaaehtoistyöntekijöiden ja heidän toimiensa edunsaajien kannalta epäjohdonmukaisuuksia kaikkialla Euroopassa. ETSK korostaa, että olisi toteutettava toimia järjestelmän virtaviivaistamiseksi kaikkien turvallisuuden ja hyödyn edistämiseksi. Vapaaehtoistyöntekijöiden vastuuvakuutus olisi asetettava saataville vakuutusmarkkinoilla kaikissa maissa, ja kustannukset olisi katettava valtion ja/tai säätiöiden tuella. Lasten tai haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden kanssa vapaaehtoistoimintaa harjoittavien henkilöiden rikosrekisteritodistusten olisi oltava pakollisia kaikissa jäsenvaltioissa, ja niiden olisi oltava helposti ja edullisesti mahdollisten vapaaehtoistyöntekijöiden saatavilla. ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita panemaan nämä ratkaisut täytäntöön ja kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota edistämään parhaita käytäntöjä tällä alalla. Tällaisilla toimilla edistetään myös rajat ylittävää vapaaehtoistyötä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että mitä nuorempana vapaaehtoistoimintaan voi osallistua, sitä todennäköisempää on, että nuoret kasvavat sosiaalisesti osallisiksi ja sitoutuneiksi aikuisiksi, jotka edistävät panoksellaan Euroopan tulevaisuutta. Olisi kannustettava vapaaehtoistoiminnassa oppimista koskevia ohjelmia kouluissa ja perheissä toteutettavan vapaaehtoistoiminnan kaltaisia aloitteita. Oikeudellisia puitteita olisi tarvittaessa mukautettava, jotta nuoremmat henkilöt ja lapset voisivat myös osallistua vapaaehtoistoimintaan. Nuorisojärjestöillä on tässä prosessissa erittäin tärkeä rooli, minkä vuoksi niiden olisi saatava asianmukaista ja riittävää tukea viranomaisilta. |
| --- | --- |

4.10

5.   Vapaaehtoistyöntekijöiden rooli yhteisössä

| 5.1 | On selvää, että vapaaehtoistyöntekijät tuottavat merkittävää taloudellista, ympäristöön liittyvää ja sosiaalista arvoa. Voittoa tavoittelemattomissa organisaatioissa vapaaehtoistyöntekijät ovat usein välttämättömiä tehtävien tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi, koska he ovat yksi näiden organisaatioiden tärkeimmistä resursseista. Ulkopuolinen maailma pitää vapaaehtoistyöntekijöitä usein näiden yksikköjen toiminnan symbolina. Monille, erityisesti nuorille, vapaaehtoistoiminta on jotakin aivan erityistä. Se on usein ensimmäinen toiminta-ala, jossa heidät valtuutetaan vastaamaan todellisiin sosiaalisiin tarpeisiin ja jossa he huomaavat osallistuvina kansalaisina nopeasti toimintansa vaikutukset, mikä vähentää merkittävästi sosiaalisen syrjäytymisen riskiä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Monissa tapauksissa on oikeudellisesti entistä vaikeampaa saada kansalaiset järjestäytymään yhteistä etua koskevien asioiden edistämiseksi ja siten saada ihmiset osallistumaan vapaaehtoisina yhteiskunnan toimintaan tavoittelematta henkilökohtaista hyötyä. Olisi varmistettava yhdistymisoikeudet, julkinen rahoitus sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukeminen. ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöille myönnettävä julkinen rahoitus edistää merkittävästi niiden tehtävää ja roolia yhteiskunnassa mutta myös ylläpitää niiden riippumattomuutta ja kykyä varmistaa sisäiset demokraattiset prosessit, joiden avulla niiden jäsenten toiveet voidaan tunnustaa ja niitä voidaan edustaa ilman ulkopuolisten tahojen puuttumista asiaan. |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Moitteettomasti toimiva kansalaisyhteiskunta on merkki terveellä pohjalla olevasta demokratiasta ja edistää merkittävästi elämänlaatua sekä rauhaa ja vakautta. Osallistuva demokratia on edustuksellista demokratiaa täydentävä tekijä eikä uhka. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaa koordinoivien järjestöjen kohdalla julkinen rahoitus mahdollistaa yhteiskunnalle erityisen vipumekanismin avulla paljon suuremmat hyödyt, joilla on todellista taloudellista arvoa. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Euroopan kansalaiset sitoutuvat nyt entistä todennäköisemmin lyhytaikaiseen vapaaehtoistoimintaan, josta seuraa usein selkeää henkilökohtaista hyötyä, esimerkiksi festivaalien tai konserttien yhteydessä toteutettavaan vapaaehtoistoimintaan, sen sijaan, että he sitoutuisivat pitkän aikavälin toimiin, joilla vastataan johonkin tiettyyn yhteiskunnalliseen tarpeeseen. ETSK painottaa, että päätöksentekijöiden olisi toteutettava enemmän toimia edistääkseen vapaaehtoistoiminnan lisäarvoa sosiaalisena pääomana eikä pelkästään henkilökohtaisen hyödyn tavoittelemiseksi tai mekanismina, jolla voidaan säästää henkilöstökustannuksista. Viranomaisten on autettava vapaaehtoistyöntekijöitä ja heidän toimintaansa tukevia organisaatioita tuomaan paremmin esille heidän arvonsa ja vaikutuksensa, jotta voidaan jatkaa vapaaehtoistyöntekijöiden houkuttelua mukaan toimintaan, koska kansalaisten vapaa-ajanviettomahdollisuudet lisääntyvät koko ajan. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Monet päätöksentekijät ja tavalliset kansalaiset huomasivat covid-19-pandemian aikana vapaaehtoistoimintaan – sekä julkisten laitosten tai järjestöjen koordinoimaan jäsentyneeseen toimintaan että yksittäisiin tapauskohtaisiin toimiin – liittyvät erityiset mahdollisuudet ja sen todellisen vaikutuksen, joka perustuu spontaaniin auttamisen haluun. ETSK osoitti kunnioitusta kaikkialla Euroopassa toimineille sadoille tuhansille vapaaehtoistyöntekijöille, jotka auttoivat pandemian vuoksi vuonna 2020 avun tarpeessa olleita ihmisiä, myöntämällä kansalaissolidaarisuuspalkintonsa (15) järjestöille ja henkilöille, jotka osallistuivat covid-19:n vaikutuksiin liittyvään vapaaehtoistoimintaan. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Työntekijöiden, joilla on vähemmän säännöllisiä työtunteja ja epävakaammat työajat, on vaikeampi sitoutua pitkäaikaisesti vapaaehtoistoimintaan. Esimerkiksi myymälätyöntekijöiden, joille ilmoitetaan työvuoroista vain 24 tuntia ennen niiden alkamista, on erittäin vaikeaa sitoutua vapaaehtoistoimintaan. Sama koskee esimerkiksi monia tarvittaessa työhön kutsuttavia työntekijöitä. ETSK huomauttaa, että vapaaehtoisjärjestöjä olisi tuettava tietotaidolla ja hyvillä käytännöillä, jotka koskevat lisävalmiuksien kehittämistä, jotta voidaan vastata tähän mahdollisten vapaaehtoistyöntekijöiden muuttuvaan saatavuuteen ja kehittää uusia tapoja hallinnoida vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Niin sanotut sosiaaliset hoitomääräykset (16) ovat keino torjua terveydellisiä ongelmia ilman lääkemääräyksiä tai lääkemääräyksien rinnalla. Vapaaehtoistoiminnasta on tullut tehokas ja yhä suositumpi osa sosiaalisia hoitomääräyksiä. Tutkimukset osoittavat, että vapaaehtoistoiminnalla on myönteinen vaikutus mielenterveyteen ja että vapaaehtoistoimintaan osallistumisesta sosiaalisten hoitomääräyksien puitteissa on hyötyä. ETSK katsoo, että vapaaehtoistoimintaa sosiaalisiin hoitomääräyksiin liittyvänä käytäntönä olisi toteutettava laajemmin Euroopassa osana covid-19:stä elpymistä ja sen vaikutuksia olisi seurattava tarkasti. Olisi varmistettava, että järjestöt, jotka tarjoavat vapaaehtoistyöntekijöiden paikkoja osana sosiaalisia hoitomääräyksiä, kunnioittavat eettisiä periaatteita ja noudattavat laatua koskevia ohjeita erittäin vaikuttavien, tarveohjautuvien, lisäarvoa tuottavien ja vapaaehtoisuuteen perustuvien toimien osalta. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kun otetaan huomioon Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden 2011 myönteiset vaikutukset, suuri tarve luoda oikeudelliset ja sosiaaliset puitteet vapaaehtoistyön kehittämiseksi ja merkittävät muutokset vapaaehtoistyöntekijöiden ja mahdollisten vapaaehtoistyöntekijöiden käyttäytymisessä, ETSK kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan toimia, jotta vuosi 2025 julistetaan Euroopan vapaaehtoistyöntekijöiden teemavuodeksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Euroopan vapaaehtoistyöntekijöiden teemavuosi olisi sopiva tunnustus kaikkien vapaaehtoistyöntekijöiden ponnisteluille ja vaikutukselle covid-19-kriisin aikana ja korostaisi heidän solidaarisuuteen, kunnioitukseen, tasa-arvoon ja yhteisiin arvoihin perustuvaa vaikutustaan ja merkitystään Euroopan elpymisen ja tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

5.7.1

| 5.7.2 | ETSK katsoo, että Euroopan komission koordinoima toimenpidepaketti antaisi jäsenvaltioille sysäyksen tukea kattavasti vapaaehtoistoimintaa ottaen huomioon ETSK:n ehdotukset ja että vapaaehtoistyöntekijöiden toteuttamaa toimintaa koskevasta kysymyksestä tehdään pysyvä eikä väliaikainen osa EU:n toimintapolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.7.2

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Asiakokonaisuus ECO/343 – Tilastollisten välineiden käyttö vapaaehtoistoiminnan mittaamiseksi (EUVL C 170, 5.6.2014, s. 11).

1

(2)  Vapaaehtoistyön mittaamista koskeva ILO:n opas.

2

(3)  Indikaattorin kuvaus: vapaaehtoistoiminta ILO.

3

(4)  ILO:n kansainvälisen työvoimatilastoja käsittelevän konferenssin päätöslauselma.

4

(5)  Tilastot Puola – Vapaaehtoistoiminta vuonna 2011.

5

(6)  Tilastot Puola – Vapaaehtoistatoiminta vuonna 2016.

6

(7)  GHK:n raportti Volunteering in the European Union, GHK 2010.

7

Volunteering in the European Union

(8)  2015 EU-SILC Module on Social/Culture Participation and Material Deprivation.

8

(9)  Flash-eurobarometri 408 – Euroopan nuoriso.

9

(10)  Neuvoston päätelmät 9. lokakuuta 2020.

10

(11)  SOC/243 – Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa (EUVL C 325, 30.12.2006, s. 46).

11

(12)  ECO/343 – Tilastollisten välineiden käyttö vapaaehtoistoiminnan mittaamiseksi (EUVL C 170, 5.6.2014, s. 11).

12

(13)  European Volunteering Capital – CEV.

13

(14)  Flash-eurobarometri 408 – Euroopan nuoriso.

14

(15)  ETSK:n kansalaissolidaarisuuspalkinto.

15

(16)  The Healing Power of Social Prescribing ja Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019.

16

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/05)

| Esittelijä: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Nicoletta MERLO

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 152/13/48 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

24.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

152/13/48

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin ja pitää niitä ennennäkemättömänä mahdollisuutena edistää muutosta sekä investointeja kestävään kasvuun ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen. Tähän tilaisuuteen on tartuttava osallistavalla hallinnolla, joka edellyttää vuoropuhelua, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea pitää valitettavana, että työmarkkinaosapuolia ja sidosryhmiä ei ole kaikissa jäsenvaltioissa kuultu mielekkäällä ja kohdennetulla tavalla kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laadinnan yhteydessä. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla taataan työmarkkinaosapuolten, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja nuorisojärjestöjen jäsennelty ja merkityksellinen osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja seurantaan. Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun turvaaminen ja vahvistaminen kansallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa julkisten varojen asianmukainen käyttö osallistavaan elpymiseen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK ehdottaa parhaiden käytäntöjen keräämisen arviointia ja systematisointia kansallisella tasolla, missä työmarkkinaosapuolten ja nuorisojärjestöjen kuuleminen erityisten neuvottelukuntien kautta sekä työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ovat tuottaneet erinomaisia tuloksia nuorisopolitiikan alalla ja toimenpiteissä laadukkaiden työpaikkojen ja uramahdollisuuksien luomiseksi nuorille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan laadukkaan ja osallistavan ohjauksen ja neuvonnan tarjoamisen kaikille – erityisesti vammaisille – nuorille koulunkäynnin varhaisesta vaiheesta alkaen, jotta heille voidaan antaa enemmän tietoa jatkokoulutuksesta ja myöhemmin uramahdollisuuksista työmarkkinoiden vihreän ja digitaalisen siirtymän puitteissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joiden avulla tehdään yhä laajemmin tunnetuksi ammatillisen koulutuksen roolia ja ominaisluonnetta innovatiivisten käytäntöjen, STEM-taitojen, elinikäisen oppimisen ja tehokkaan työhön sijoittumisen edistäjänä, sillä nämä ovat keskeisiä keinoja kuroa umpeen nykyistä osaamisvajetta. Lisäksi on tärkeää parantaa osaamisen arviointia, jotta tulevaisuuden työmarkkinoiden osaamistarpeet voidaan tunnistaa etukäteen. Olisi toteutettava asianmukaisia järjestelyjä sen varmistamiseksi, että ammatillinen koulutus on myös vammaisten henkilöiden saatavilla. Lähtökohtana tulee olla kunkin yksilön kykyjen tunnustaminen ja sen mahdollistaminen, että kaikki kansalaiset voivat hankkia henkilökohtaisen kehityksensä kannalta hyödyllisiä ammatillisia valmiuksia. Samalla voidaan vastata yritysten nimenomaisiin tarpeisiin saada työntekijöitä avoimiin, ammattitaitoa edellyttäviin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että tietyille ryhmille, erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville henkilöille, annetaan yksilöllistä tukea. Tuen avulla olisi voitava hoitaa kokonaisvaltaisesti kuntoon kaikki esimerkiksi asumiseen, majoitukseen, liikkumiseen ja terveyteen liittyvät asiat, jotka niin ikään vaikuttavat työmarkkinoille integroitumiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä varmistaa aktiivisen työvoimapolitiikan kannalta keskeisten julkisten työvoimapalvelujen tehokkuus ja riittävyys kohdennetuilla investoinneilla ja tarvittaessa uudistuksilla, jotta näiden palvelujen avulla voidaan tukea kaikkia ihmisiä – etenkin heikoimmassa asemassa ja kauimpana työmarkkinoilta olevia – työnhaussa tai uranvaihdossa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää valitettavana, ettei nuorisotakuun tarjoamia mahdollisuuksia tärkeimpänä toimintapoliittisena välineenä nuorisotyöttömyyden lisääntymisen torjumiseksi ole täysin hyödynnetty. ETSK kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan vahvistetun nuorisotakuun täytäntöön panemiseksi, mukaan lukien työmarkkinoille integroitumista edistävä laadukas koulutus, ja Euroopan komissiota esittämään yleiskatsauksen toimista, joita kansallisella tasolla on toteutettu vahvistettua nuorisotakuuta koskevien neuvoston suositusten täytäntöön panemiseksi ja tehokkaiden synergioiden varmistamiseksi kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta koulutusta oppisopimuskoulutus tai työharjoittelu mukaan lukien, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1). Palkattomat harjoittelut tulee kuitenkin kieltää. Harjoittelun laatupuitteita koskevan neuvoston suosituksen tulevan tarkistuksen yhteydessä olisi varmistettava, että kaikille harjoittelijoille maksetaan asianmukainen korvaus. ETSK ehdottaa myös, että kehitetään laadukkaan työharjoittelun eurooppalaiset puitteet, jotta voidaan taata tällaisten oppimiskokemusten koulutuksellinen arvo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään elvytysvaroja investointeihin, joilla edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista ja nuorten täydennyskoulutusta tarvittavilla aloilla. Erityisesti tulee painottaa vakituisten työsopimusten ja säällisten työolojen ja -ehtojen tarjoamista, sillä se vähentää epävarmuuden riskiä. Lisäksi komitea korostaa tarvetta kaventaa sosiaaliturvavajetta ja kannustaa jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta (2) sekä ottamaan käyttöön nykyaikaisen järjestelmän, jossa huomioidaan kaikki työnteon muodot ja jonka avulla pystytään takaamaan riittävä toimeentulo tuleville eläkeläisille ja erityisesti niille henkilöille, joiden työurat ovat tai tulevat olemaan katkonaisia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on toistaiseksi voimassa olevien sopimusten tekeminen tai vakautusohjelmien toteuttaminen. Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että varsinkin nuorten psykososiaalisiin ja mielenterveysongelmiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Mielenterveysongelmiin liittyvästä leimasta tulee pyrkiä eroon ennaltaehkäisyn ja valistuksen avulla kouluista alkaen ja myöhemmin myös yrityksissä, ja alan palveluntarjoajille ja tukitahoille tulee osoittaa riittävästi rahoitusta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK toteaa, että työmaailmassa edelleen vallitseva sukupuolten eriarvoisuus tekee nuorista naisista alttiimpia covid-19-pandemian taloudellisille seurauksille. Komitea on ilahtunut eräiden jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä, jotka liittyvät naisten työllisyyden ja yrittäjyyden edistämiseen, asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseen investointien avulla ja lastenhoitojärjestelmien, erityisesti varhaiskasvatuksen, uudistamiseen. Näitä hyviä käytäntöjä tulee levittää yhä laajemmalle EU:ssa kaikkien naisten ja erityisesti nuorten äitien työllisyyden tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Covid-19-pandemialla on ollut ja on edelleen valtava vaikutus eurooppalaisiin yhteiskuntiin ja talouksiin. Euroopan unioni on ottanut merkittäviä askelia kohti elpymistä: jäsenvaltiot ovat ensimmäistä kertaa valinneet sen vaihtoehdon, että kriisiin ei vastata säästötoimilla vaan eurooppalaisen solidaarisuuden ja lähentymisen avulla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Elpymis- ja palautumistukivälineestä (jäljempänä ”tukiväline”), joka muodostaa suurimman osan Next Generation EU -välineestä, myönnetään 672,5 miljardia euroa lainoina ja avustuksina jäsenvaltioiden toteuttamien uudistusten ja investointien tukemiseksi. Tällä ennennäkemättömällä summalla pyritään lievittämään covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja parantamaan Euroopan talouksien ja yhteiskuntien kestävyyttä, häiriönsietokykyä ja valmiuksia kohdata vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteet ja hyödyntää siihen liittyvät mahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Asiaa koskevan sopimuksen mukaan kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi osoitettava vähintään 37 prosenttia menoista ilmastotavoitteiden tukemiseen ja 20 prosenttia menoista digitaalisen siirtymän tukemiseen. Lisäksi kaikissa investoinneissa ja uudistuksissa on kunnioitettava ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta, jolla varmistetaan, etteivät ne aiheuta merkittävää haittaa ympäristölle. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien odotetaan myös auttavan vastaamaan tehokkaasti eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin asiaan liittyviin haasteisiin. Mitään vähimmäismääriä ei kuitenkaan ole osoitettu tätä varten, eikä varojen käyttöä eri painopistealueilla, kuten nuorisopolitiikan alalla, seurata erityisesti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Työmarkkinaosapuolten oikea-aikainen ja merkityksellinen osallistaminen koko eurooppalaisen ohjausjakson ajan eri tasoilla ja kaikilla politiikan aloilla, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti työllisyyteen ja työmarkkinoihin, on keskeistä, jotta voidaan parantaa osallistumista toimintapolitiikkojen, myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten toimenpiteiden, suunnitteluun. Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu on menestyksekkään ja oikeudenmukaisen päätöksenteon liikkeellepaneva voima, jos sen yhteydessä kyetään esittämään tehokkaita ratkaisuja ja ottamaan huomioon mahdollisesti meneillään olevat poliittiset muutokset ja työehtosopimusneuvottelujen uudistukset. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tukivälineellä täydennetään muita nuoriin kohdistettuja toimia (3), ja se noudattaa tiiviisti komission vuosien 2019–2024 painopisteitä, joissa todetaan selvästi, että EU:n on luotava houkuttelevampi investointiympäristö ja kasvua, joka luo laadukkaita työpaikkoja erityisesti nuorille ja pienyrityksiin (4). Euroopan komission uusi ALMA-ohjelma (Aim, Learn, Master, Achieve) (5), joka on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville suunnattu uusi Erasmus-tyyppinen järjestelmä, jonka kautta nuoret eurooppalaiset voivat lähteä lyhytaikaiseen työharjoitteluun toiseen jäsenvaltioon ja hankkia siten työkokemusta, voi tuottaa myönteisiä tuloksia, jos osallistujille taataan laatuvaatimusten mukaisesti mm. sosiaalinen suojelu, ohjaus ja valvonta sekä kohtuullinen palkka. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio julkaisi 22. tammikuuta uudet suuntaviivat, joita EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia laatiessaan voidakseen käyttää niin kutsuttua elpymisrahastoa. Suuntaviivoissa todetaan, että nuorten hyväksi toteutettavat julkiset politiikat eivät ole enää vain suunnitelmien ”horisontaalinen” tavoite eli näkökohta, joka on otettava huomioon muiden päätavoitteiden saavuttamisessa, vaan niistä on tullut Next Generation EU -välineen ennakkoedellytys ja ehdoton prioriteetti ja ne on sisällytettävä suunnitelmiin kokonaisena pilarina eikä ainoastaan suunnitelmien läpileikkaavana prioriteettina. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU-maiden oli määrä toimittaa kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmansa virallisesti 30. päivään huhtikuuta 2021 mennessä. Komissio on kuitenkin pidentänyt tätä määräaikaa ja sopinut, että maat voivat toimittaa suunnitelmia vuoden 2022 puoliväliin saakka. Lokakuun 15. päivään 2021 mennessä oli toimitettu 26 suunnitelmaa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tukiväline tarjoaa jäsenvaltioille ainutlaatuisen tilaisuuden torjua kansanterveyskriisiä sekä jatkaa digitalisaatiota ja siirtymistä vähähiiliseen talouteen, luoda vahvaa sosiaalista hyvinvointia ja edistää yhteenkuuluvuutta. Sen avulla on aidosti mahdollista saada aikaan konkreettisia muutoksia nuorten työntekijöiden hyväksi, jotta heistä ei tulisi ”menetettyä” sukupolvea, jolla ei ole oikeudenmukaisia mahdollisuuksia tulevaisuuden Euroopassa. Kansallisella ja EU:n tasolla tarvitaan kuitenkin kipeästi hallintoa, joka on osallistavaa ja jossa työmarkkinaosapuolten välisellä vuoropuhelulla ja yhteistyöllä kansalaisyhteiskunnan kanssa on vahva ja merkityksellinen vaikutus. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-kriisi on lisännyt entisestään eriarvoisuutta ja heikentänyt erityisesti nuorten työntekijöiden asemaa. Eräiden jäsenvaltioiden kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien sukupolvikohtaisten toimenpiteiden analyysin perusteella ja täten hyvien käytäntöjen ja heikkouksien yksilöinnin pohjalta ETSK esittää tässä oma-aloitteisessa lausunnossa suosituksia siitä, miten voidaan taata nuorille säällinen työ ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen panemalla hankkeita täytäntöön. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | Eurooppalaiset nuoret kuuluvat pandemiasta eniten kärsineiden joukkoon. Kouluja, korkeakouluja ja ihmisten kohtaamispaikkoja on suljettu, ja tämä on vienyt nuorilta mahdollisuuksia saada koulutusta, harrastaa kulttuuria ja pitää yllä yhteyksiä. Yksi kuudesta nuoresta on menettänyt työpaikkansa covid-19-pandemian taloudellisten seurausten vuoksi. (6) Elokuussa 2021 EU:n nuorisotyöttömyysaste oli 16,5 prosenttia. (7) Useissa maissa nuoriin kohdistuneet vaikutukset ovat olleet erityisen ankaria, minkä vuoksi työttömyysasteet ovat nousseet jyrkästi – muutamina esimerkkeinä mainittakoon Espanja (40,5 prosenttia), Italia (29,7 prosenttia), Bulgaria (18,3 prosenttia) ja Ranska (19,6 prosenttia). Tämän lisäksi tietty osuus työttömistä nuorista jää yleensä huomioimatta virallisissa tiedoissa, koska he joko jättävät hakematta työttömyysetuuksia tai eivät ilmoittaudu työvoimatoimistoihin ja hankkivat sen sijaan elantonsa näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina, alustatyöntekijöinä tai harmaassa taloudessa. Näin ollen voidaan olettaa, että todelliset luvut voivat olla vielä Eurostatin ilmoittamia lukuja huonommat. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lisäksi covid-19-kriisi on pahentanut entisestään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien tilannetta. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on Euroopassa, erityisesti Italian, Kreikan, Bulgarian ja Romanian kaltaisissa maissa, hälyttävän paljon, ja määrä on jälleen kasvussa koulunkäynnin keskeyttämisten, asianmukaisen ohjauksen puuttumisen, työpaikkojen menetysten ja työllistymismahdollisuuksien puuttumisen vuoksi. Tämä heikossa asemassa olevien nuorten ryhmä on muita suuremmassa vaarassa syrjäytyä, ajautua köyhyyteen ja jäädä pysyvästi työelämän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien ryhmä on laaja, ja siihen kuuluu monenlaisia ihmisiä, kuten työttömiä, koulunkäynnin keskeyttäneitä, heikossa asemassa olevia vastavalmistuneita, jotka eivät ole vielä löytäneet työpaikkaa, ja muita työelämän ulkopuolella eri syistä olevia nuoria. Työttömät ovat vain yksi osa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien laajempaa ryhmää, ja nämä kaksi ryhmää limittyvät eri aikoina ja eri maissa eri tavoin. (8) |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Se, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on paljon, on suuri menetys talouksillemme ja yhteiskunnillemme. Näiden ihmisten tyytymättömyys tai syrjäytyminen on myös suuri poliittinen riski demokraattisten yhteiskuntiemme vakaudelle. Koulutus- ja sosiaalijärjestelmien kyvyttömyys ehkäistä tätä ilmiötä tai vähentää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrää osoittaa, ettei yhtäläisiä mahdollisuuksia ole onnistuttu edistämään Euroopan laajuisesti sellaisilla tehokkailla toimintapolitiikoilla, joilla on laaja kannatus. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nykyinen kriisi vaikuttaa erityisesti epätyypillisissä ja monimuotoisissa työsuhteissa toimiviin työntekijöihin (9) (satunnaistyö, palvelusetelillä maksettava työ, alustatalouden työ, keikkatyö, yhteisöllinen työ jne.) (10), ja ikävä kyllä nuoret muodostavat valtaosan näissä työmuodoissa toimivien ryhmästä. Tällaiset työt voivat olla matalapalkkaisia, niissä voi olla epäsäännölliset työajat, heikko työsuhdeturva ja vain vähän tai ei lainkaan sosiaalista suojelua (palkalliset lomat, eläke, sairausloma jne.), eivätkä ne useinkaan oikeuta työttömyysetuuksiin tai eri maissa käyttöön otettuihin lyhennettyä työaikaa koskeviin järjestelyihin. (11) Kyseisenlaisia töitä on pääasiassa aloilla, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut erityisen voimakkaasti, kuten matkailu-, tukkukauppa-, vähittäiskauppa-, majoitus- ja elintarvikealoilla. (12) Toisaalta uudet työnteon muodot voivat tarjota mahdollisuuden maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuville nuorille, myös vammaisille nuorille, sekä opiskelijoille ja nuorille vanhemmille, ja niissä tuleekin taata kohtuullinen palkka ja sosiaaliturva. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi määriteltävä ja huomioitava myös muut työllistymistä haittaavat esteet, jotka voivat liittyä esimerkiksi liikkumismahdollisuuksiin, digitaaliseen lukutaitoon, terveyteen ja asunnon tai sosiaaliturvan puutteen takia epävarmoihin elinoloihin. ETSK katsoo, että jäsenvaltiot voisivat seurata näitä nuorten työmarkkinoillepääsyn esteitä laadullisesti ja määrällisesti ja esittää kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan konkreettisia ehdotuksia niiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | Covid-19-pandemian jälkeinen elpyminen olisi nähtävä mahdollisuutena. Kriisi on ravistellut taloutta ja myös työmarkkinoita. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat tarjoavat ennennäkemättömän tilaisuuden edistää ja tukea muutosta. Tähän tilaisuuteen on tartuttava osallistavalla hallinnolla, joka edellyttää vuoropuhelua, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä. Kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista rahoitettaviin toimenpiteisiin olisi otettava mukaan paikallisviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta nuorisojärjestöjä unohtamatta, jotta saadaan luotua osallistava hallintotapa, jonka avulla voidaan saavuttaa yhteisymmärrys kyseisistä suunnitelmista ja varmistaa, että niihin luotetaan ja niitä pidetään oikeudenmukaisina. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti nuorisojärjestöjen jatkuvat kuulemiset silloin, kun on kyse nuorille työntekijöille sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville räätälöityjen toimenpiteiden suunnittelusta, toteuttamisesta ja seuraamisesta. Näin on mahdollista arvioida nuoremman sukupolven näkökulmasta, edistävätkö toimintapolitiikat ja missä määrin nuorten koulutusta, uranäkymiä ja mahdollisuuksia siirtyä juohevasti työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tähän mennessä tekemiin aloitteisiin, joiden tavoitteena on arvioida julkisen politiikan sukupolvikohtaisia vaikutuksia: Itävallassa on ollut vuodesta 2013 lähtien voimassa ”nuorisotestiä” (Jugendcheck) (13) koskeva laki, jonka mukaan kaikkien uusien lainsäädäntö- ja sääntelyehdotusten osalta on arvioitava niiden mahdollisia vaikutuksia lapsiin ja nuoriin muun muassa kansallisen nuorisoneuvoston osallistumisen kautta, ja Italiassa nuorisopolitiikkaministeriö on äskettäin perustanut COVIGE-komitean (14), joka koostuu julkishallinnon johtajista ja edustajista, korkeakoulujen professoreista ja nuorisopolitiikan asiantuntijoista, mukaan lukien kansallinen nuorisoneuvosto, ja jonka on tarkoitus arvioida etu- ja jälkikäteen kaikkien julkisten politiikkojen sukupolvikohtaisia vaikutuksia erityisten indikaattorien ja mallien sekä muiden EU-maiden parhaisiin käytäntöihin vertaamisen avulla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot toteuttavat samankaltaisia toimenpiteitä tai tarkastelevat hyväksyttäväksi tulevia ja jo hyväksyttyjä toimintapolitiikkoja käytännössä ja sukupolvinäkökulmasta. Tässä yhteydessä tulee varmistaa nuorten asianmukainen osallistaminen kuulemisiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) tekemässä tutkimuksessa (15) ennustetaan, että vuoteen 2022 mennessä EU:ssa menetetään tai jää syntymättä lähes 7 miljoonaa työpaikkaa covid-19-pandemian vuoksi mutta tietyt alat (16), kuten terveydenhuolto, tiede- ja innovaatioalat, tietotekniikka-ala ja digitaalinen viestintä, tulevat kasvamaan merkittävästi ja niille saattaa syntyä paljon työpaikkoja. Pandemia on suosinut sellaisten alojen ja ammattien työpaikkoja, jotka ovat riittävän joustavia, jotta niissä voidaan mukautua lähikontaktien välttämistä ja etätyötä koskeviin uusiin normeihin. Tämä jatkuu todennäköisesti myös pandemian jälkeen, ja työnteko – joka on perinteisesti edellyttänyt fyysistä tilaa – muuttanee luonnettaan (17). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | OECD:n raportin (18) mukaan pandemia voi myös vaikuttaa lasten ja nuorten oppimisasenteisiin. Säännöllisen koulunkäynnin keskeytyminen on johtanut siihen, että monen lapsen osaaminen on kehittynyt odotettua vähemmän. Pandemia voi lisätä lyhyellä aikavälillä koulupudokkuutta, ja vähäisempi osallistuminen voi johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siihen, ettei nykyiselle opiskelijasukupolvelle kehity myönteistä suhtautumista oppimiseen – ja tämä syvien rakennemuutosten aikana, jolloin yksilöiden olisi päivitettävä osaamistaan koko elämänsä ajan. Lisäksi raportissa tunnistetaan mahdollinen syy sukupuolten eriarvoisuuteen koulutusmahdollisuuksissa. Raportissa kehotetaan lisäämään kiireellisesti investointeja elinikäiseen oppimiseen, sillä se auttaa ihmisiä sopeutumaan ulkoisiin häiriöihin ja selviytymään niistä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että nopeasti muuttuvassa työmaailmassa, jota globalisaatio ja covid-19-pandemian seuraukset muokkaavat, on ratkaisevan tärkeää ehkäistä osaamisen kohtaanto-ongelmaa keskittymällä osaamiseen ja pehmeisiin taitoihin. Tätä varten olisi suunnattava riittävästi resursseja koulutukseen ja ohjaukseen, koulutusmaailman ja työelämän välisten yhteyksien ja siirtymien kehittämiseen muun muassa edistämällä sellaisia välineitä kuin koulunkäyntiä ja työtä yhdistelevä opetus, harjoittelut ja oppisopimuskoulutus sekä elinikäisen oppimisen ohjelmien tunnetuksi tekemiseen kaikille keskeisille sidosryhmille keskittyen etenkin heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja erityisesti nuoriin, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin sekä niihin, joiden työpaikat ovat suurimmassa vaarassa muutoksen takia. Toimintapoliittiseksi vastaukseksi soveltuu sellainen yhdennetty aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpidepaketti, johon on nivottu julkiset työvoimapalvelut ja koulutusjärjestelmät osallistavan ja kestävän elpymisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Sidosryhmien kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että uraohjaus ei ole koskaan ollut tärkeämpää, erityisesti sellaisille nuorille, jotka todennäköisesti alkavat etsiä työtä heti keskiasteen koulutuksen päätettyään. ETSK yhtyy niihin, jotka vaativat voimakkaita investointeja uraohjaukseen (19), sillä näyttö viittaa siihen, että siitä on paljon hyötyä opiskelijoiden auttamiseksi selviytymään nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla, jotka eivät välttämättä vastaa heidän odotuksiaan tai joilla tarvitaan mahdollisesti erilaisia taitoja kuin mitä heillä jo on. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on horisontaalinen viittaus nuoriin ammatillisen koulutuksen yhteydessä. Myös työpaikalla tapahtuva harjoittelu ja oppiminen, kuten oppisopimuskoulutus ja työharjoittelu, jotka ovat nuorille yleensä ratkaisevan tärkeitä kanavia työelämään, on häiriintynyt kriisin aikana voimakkaasti, vaikka häiriöiden laajuus vaihteleekin suuresti toimialoittain ja alueittain. Ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamisen pitkäaikaisena puolestapuhujana ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin pyrkimyksiin etsiä ja edistää vaihtoehtoisia ratkaisuja käytännön taitojen opettamiseksi (esimerkiksi työharjoittelu- ja työssäoppimissopimukset) sekä etäoppimisen laajentamiseksi. Eräät maat ovat myös ryhtyneet uusiin toimintapoliittisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että teknillisen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat paremmin valmistautuneita mahdollisiin tuleviin häiriöihin (20). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Tiedotusstrategiat ovat olennainen osa elpymissuunnitelmia ja edellyttävät kohdennettuja investointeja nuorisopalvelujen tarjoajiin ja julkisiin työvoimapalveluihin. Viimeaikaisten havaintojen mukaan lähes puolet työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista ei ole tietoisia heille tarjolla olevista valtiovallan tukitoimenpiteistä (21). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on vahvistettava investointeja nuorisopalvelujen tarjoajiin ja edistettävä nuorisopalvelujen tarjoajien ja julkisten työvoimapalvelujen välistä horisontaalista yhteistyötä. Tehokkailla ja vaikuttavilla julkisilla työvoimapalveluilla on tärkeä rooli tuettaessa ihmisiä, joiden on vaikea työllistyä, ja pyrittäessä varmistamaan, että työpaikasta toiseen siirtyminen on sujuvaa. Jotta muita haavoittuvammat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat tavoitettaisiin, tarvitaan kuitenkin yhteistyötä julkisten työvoimapalvelujen ja erilaisten paikallisten toimijoiden välillä järjestöistä ja oppilaitoksista aina mielenterveysalan asiantuntijoihin. Tämä edellyttää tehokasta ja asianmukaista tietojen ja tietoaineistojen jakamista ja tarkoittaa sitä, että julkisten työvoimapalvelujen tarjoajien ja työvoimaneuvojien on käytettävä enemmän aikaa kyseisten kumppanuuksien hallinnointiin (22). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Nuorisotakuu, jota rahoitetaan nykyisin ESR+:sta siten, että vähintään 12 prosenttia varoista on käytettävä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on EU:n keskiarvoa enemmän (23), on edelleen tärkein väline nuorisotyöttömyyden torjumiseksi EU:ssa. Lokakuussa 2020 hyväksytty neuvoston suositus (24) ohjelman vahvistamisesta sisältää luettelon toimenpiteistä, joiden avulla voidaan varmistaa ohjelman puitteissa esitettävän tarjonnan laatu, parantaa kohderyhmien tavoittamista ja tehostaa tulosten seurantaa ohjelman arvioinnin parantamiseksi. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on näin ollen arvioitava nuorisotakuun kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia ja luotava yhteyksiä niiden ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien välille. Jos näin ei tehdä, menetetään tilaisuuksia ja luodaan toimenpiteitä, jotka eivät tarjoa ratkaisuja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK toteaa, että nuorisotakuun kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien viimeisin päivitys on peräisin vuodelta 2014 ja että kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä alkaneet päivittää kansallisia nuorisostrategioitaan vahvistetun nuorisotakuun huomioon ottamiseksi. (25) Jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan, otettava kertyneet kokemukset huomioon ja hyödynnettävä strategisesti EU:n rahoitusta, jotta tästä välineestä saadaan todella vaikuttava ja toimiva. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | On kehitettävä erityisesti nuoriin työntekijöihin keskittyviä elpymistoimia, joilla torjutaan nuorisotyöttömyyttä ja epävarmaa työtä (26) nuorten keskuudessa luomalla laadukkaita työpaikkoja ja suojellaan niitä monia epätyypillisessä työssä olevia työntekijöitä (27), joilla ei ole riittävää sosiaaliturvaa. Nuorten startup- ja muun yrittäjyyden tukemiseksi ja lisäämiseksi olisi lisäksi harkittava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan nuoria itsenäisiä ammatinharjoittajia. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Tutkimus (28) EU:n jäsenvaltioiden pandemian aikana toteuttamista sosiaalisen suojelun järjestelmien muutoksista osoittaa, että useimmissa tapauksissa on parannettu työntekijöille suunnattujen tulotukitoimenpiteiden, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjen, työttömyysetuuksien ja muiden vastaavien järjestelyjen, saatavuutta erityisesti korottamalla etuuksia, höllentämällä tukikelpoisuusehtoja ja pidentämällä etuuksien kestoa. Vaikka nämä toimenpiteet eivät kohdistu erityisesti nuoriin, ne auttavat tukemaan nuoria, jotka ovat muita todennäköisemmin työttöminä ja jäävät usein sosiaalisen suojelun, kuten työttömyysetuuksien, ulkopuolelle työhistorian puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan yleisen sosiaalisen suojelun järjestelmän, jossa kaikki työntekijät (tyypillisissä ja epätyypillisissä työsuhteissa olevat, nuoret ja aikuiset) kuuluvat yhtäläisesti sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK pitää tärkeänä tukea nuoria myös sosiaaliturvan osalta ja kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (29). Siinä suositellaan, että jäsenvaltiot turvaavat riittävän sosiaalisen suojelun saatavuuden työntekijöille kaikissa työn muodoissa. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | On pyrittävä tehokkaammin löytämään keinoja työllisyysturvan ja työn laadun yhteensovittamiseksi dynaamisilla työmarkkinoilla, ja sosiaalisen vuoropuhelun vahvistaminen on keskeistä tehokkaiden toimenpiteiden löytämiseksi. Parhaita käytäntöjä on löydettävissä esimerkiksi 1) Portugalista, missä hallitus keskustelee säännöllisesti työmarkkinaosapuolten ja nuorisojärjestöjen kanssa ja missä sellaiset toimenpiteet kuin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien kiintiö yrityksissä, joissa on paljon harjoittelupaikkoja, tai palkkaamistuen vähentäminen lyhytaikaisilta sopimuksilta (30) ovat osaltaan edistäneet nuorten työllisyyttä, sekä 2) Espanjasta, missä sosiaaliturvaa on työmarkkinavuoropuhelun tuloksena laajennettu niin, että myös harjoittelijat ovat sen piirissä (31). |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Epävarmuus, huolet ja ahdistuneisuus, jotka saattavat johtaa masennukseen, yleistyivät nuorten keskuudessa jyrkästi kriisin alkaessa, ja ne lisääntyvät edelleen tietyissä maissa. Oppilaitosten tilapäinen sulkeminen sekä sosiaalisen ja kulttuuri- ja urheilutoiminnan tilapäinen keskeyttäminen heikensivät ihmisten välisiä yhteyksiä, jotka auttavat ylläpitämään hyvää mielenterveyttä. Mielenterveystuen tarjoaminen kouluissa ja yliopistoissa on häiriintynyt monissa maissa pahoin, ja nuoret hakevat tukea yhä enemmän muilta tahoilta, kuten puhelinpalveluista ja nuorisokeskuksista. Lisäksi mielenterveyspalvelut tarjoavat etäkonsultaatioita ja etähoitomuotoja palvelujen jatkuvuuden ylläpitämiseksi. Samaan aikaan sulkutoimet ovat vaikuttaneet voimakkaasti kyseisten palvelujen tarjoajiin eivätkä monet niistä ole pystyneet jatkamaan toimintaansa taloudellisten ja henkilöresurssien puutteen vuoksi. ETSK pitää olennaisen tärkeänä tukea tätä vapaaehtoistyöstä ja hankerahoituksesta erittäin riippuvaista alaa tarjoamalla pysyvämpää rahoitusta, sillä ala on osoittautunut kriisin aikana ratkaisevan tärkeäksi osaksi yhteiskuntiamme. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa voidaan tehdä nykyistä enemmän sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamiseksi, erityisesti kun on kyse työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista, joita on yleensä suhteessa enemmän nuorten naisten kuin nuorten miesten joukossa. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien naisten osuus oli vuonna 2020 keskimäärin 1,3 kertaa suurempi kuin miesten vastaava osuus, ja työvoimaan kuulumattomien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien naisten osuus oli jopa 1,7 kertaa suurempi. Kyseinen osuus on erityisen suuri Itä-Euroopan maissa (Bulgaria, Romania, Unkari, Tšekki, Slovakia ja Puola) ja Italiassa. (32) Näissä maissa suurin osa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista on nuoria vammaisia tai kuuluu tähän ryhmään perhevastuiden vuoksi. Suurempi osuus nuorista naisista käyttää aikaa lasten ja muiden perheenjäsenten hoitamiseen. Nuoret naiset käyttävät lähes kolme kertaa enemmän aikaa palkattomaan hoivatyöhön ja kotitöihin kuin nuoret miehet. Komitea on ilahtunut eräiden jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä, jotka liittyvät naisten työllisyyden ja yrittäjyyden edistämiseen, asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseen investointien avulla ja lastenhoitojärjestelmien, erityisesti varhaiskasvatuksen, uudistamiseen. Näitä hyviä käytäntöjä tulee levittää yhä laajemmalle EU:ssa kaikkien naisten ja erityisesti nuorten äitien työllisyyden tukemiseksi. Komitea suosittaa, että kehitetään vankka järjestelmä, jolla voidaan seurata vuosittain sukupuolten tasa-arvon edistymistä sekä sen tukemiseen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa osoitettuja ja käytettyjä varoja, samoin kuin asianomaisia indikaattoreita. |
| --- | --- |

4.21

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018 (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

1

(2)  Neuvoston suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta – Sosiaalinen suojelu vastaamaan tulevaisuuden vaatimuksia (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

2

(3)  EU:n nuorisostrategia (2018) (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1), Nuorisotyöllisyyden tukipaketti (2020), Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu (2020) (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1), ALMA (2021), Euroopan nuorison teemavuosi (todennäköisesti vuonna 2022)

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_fi

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=fi

5

(6)  Nuoriksi määritellään tavallisesti 15–29-vuotiaat henkilöt.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  Konle-Seidl, R. ja Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Euroopan parlamentti, Luxemburg.

8

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

9

(10)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

10

(11)  Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

11

(12)  Spasova, S., Bouget, D., Ghailani, D. ja Vanhercke, B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe.

12

(13)  https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

13

(14)  https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

14

(15)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

15

(16)  https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_fi

16

(17)  Cedefopin ennuste osaamistarpeista ja työpaikoista (englanniksi).

17

(18)  https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

18

(19)  https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

19

(20)  Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training, Kansainvälinen työjärjestö, Geneve, 2021.

20

(21)  Moxon, D., Bacalso, C. ja Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, Bryssel, Euroopan nuorisofoorumi.

21

(22)  PES partnership management, Eamonn Davern (syyskuu 2020).

22

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=fi

23

(24)  Neuvoston suositus ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

24

(25)  Konle-Seidl, R. ja Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Euroopan parlamentti, Luxemburg.

25

(26)  Euroopan parlamentin 4. heinäkuuta 2017 antama päätöslauselma työoloista ja epävarmoista työsuhteista (2016/2221(INI)) (EUVL C 334, 19.9.2018, s. 88).

26

(27)  Kansainvälinen työjärjestö, World Social Protection Report 2020–22: Social protection at the crossroads – in pursuit of a better future, Geneve, ILO, 2021.

27

(28)  EAY:n tutkimuslaitos ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic.

28

(29)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta.

29

(30)  https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

30

(31)  Lakiesitys 121/000066 eläkkeiden ostovoiman takaamisesta ja muista toimenpiteistä julkisen eläkejärjestelmän taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseksi (congreso.es).

31

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training

32

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 3

Esittäjät:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Säällinen työ nuorille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen kansallisten elpymissuunnitelmien avulla

Kohta 4.17

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan
  yleisen
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmän
  ,
  jossa
  kaikki työntekijät
  (tyypillisissä ja epätyypillisissä työsuhteissa olevat, nuoret ja aikuiset)
  kuuluvat
  yhtäläisesti
  sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan. | Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan
  vahvat ja tehokkaat
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmät, joissa
  kaikki työntekijät kuuluvat
  asianmukaisesti
  sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan
  yleisen
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmän
  ,
  jossa
  kaikki työntekijät
  (tyypillisissä ja epätyypillisissä työsuhteissa olevat, nuoret ja aikuiset)
  kuuluvat
  yhtäläisesti
  sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan.

Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan
  vahvat ja tehokkaat
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmät, joissa
  kaikki työntekijät kuuluvat
  asianmukaisesti
  sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan.

| Perustelu |
| --- |
| Olemme täysin samaa mieltä siitä, että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia voitaisiin käyttää tehostamaan ja tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä panna täytäntöön suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta kansallisten sosioekonomisten olosuhteiden ja käytäntöjen mukaisesti. Kehotus luoda yleinen sosiaalisen suojelun järjestelmä ei ole tämän lausunnon tarkoituksen mukainen. |

Perustelu

Olemme täysin samaa mieltä siitä, että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia voitaisiin käyttää tehostamaan ja tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä panna täytäntöön suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta kansallisten sosioekonomisten olosuhteiden ja käytäntöjen mukaisesti. Kehotus luoda yleinen sosiaalisen suojelun järjestelmä ei ole tämän lausunnon tarkoituksen mukainen.

Äänestystulos

| Puolesta: | 74 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 101 |
| Pidättyi: | 19 |

Puolesta:

74

Vastaan:

101

Pidättyi:

19

MUUTOSEHDOTUS 4

Esittäjät:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689
  Säällinen työ nuorille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen kansallisten elpymissuunnitelmien avulla

Kohta 1.9

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Harjoittelun
  laatupuitteiden
  tulevan tarkistuksen yhteydessä tulee kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää ja että kaikille harjoittelijoille maksetaan asianmukainen korvaus
  . | ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita






  — | panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1). |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Harjoittelun
  laatupuitteiden
  tulevan tarkistuksen yhteydessä tulee kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää ja että kaikille harjoittelijoille maksetaan asianmukainen korvaus
  .

ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita

—

panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).

| — | hyödyntämään harjoittelun
  laatupuitteiden
  tulevaa tarkistusta siten, että yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti työllisyyskomitean kanssa ja työmarkkinaosapuolia kuullen arvioidaan, miten työoloja ja koulutustavoitteita koskevia suosituksia sovelletaan ja tarjoaako harjoittelun tarjoaja harjoittelijalle avustuksen tai korvauksen, jotta vältettäisiin epäoikeudenmukaisia käytäntöjä. |
| --- | --- |

—

hyödyntämään harjoittelun
  laatupuitteiden
  tulevaa tarkistusta siten, että yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti työllisyyskomitean kanssa ja työmarkkinaosapuolia kuullen arvioidaan, miten työoloja ja koulutustavoitteita koskevia suosituksia sovelletaan ja tarjoaako harjoittelun tarjoaja harjoittelijalle avustuksen tai korvauksen, jotta vältettäisiin epäoikeudenmukaisia käytäntöjä.

| Perustelu |
| --- |
| Suositamme, että teksti jaetaan kahteen osaan ja että oppisopimuksia ja työharjoitteluja ei sekoiteta.
  Ensimmäinen osa koskee oppisopimuksia. Niiden osalta EU:n kehys toimii hyvin ja tarkistus ei ole tarpeen. Toinen osa liittyy työharjoittelua koskevien EU:n puitteiden tarkistukseen, ja se voi tarjota tilaisuuden tarkistaa täytäntöönpanoa ja edistymistä jäsenvaltioissa. |

Perustelu

Suositamme, että teksti jaetaan kahteen osaan ja että oppisopimuksia ja työharjoitteluja ei sekoiteta.

Ensimmäinen osa koskee oppisopimuksia. Niiden osalta EU:n kehys toimii hyvin ja tarkistus ei ole tarpeen. Toinen osa liittyy työharjoittelua koskevien EU:n puitteiden tarkistukseen, ja se voi tarjota tilaisuuden tarkistaa täytäntöönpanoa ja edistymistä jäsenvaltioissa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 69 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi: | 15 |

Puolesta:

69

Vastaan:

112

Pidättyi:

15

MUUTOSEHDOTUS 5

Esittäjät:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689
  Säällinen työ nuorille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen kansallisten elpymissuunnitelmien avulla

Kohta 1.11

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on toistaiseksi voimassa
  olevien sopimusten tekeminen
  tai
  vakautusohjelmien toteuttaminen
  . Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin. | Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on
  se, että tehdään
  toistaiseksi voimassa
  olevia sopimuksia
  tai
  sopimuksia, jotka ovat osa tämäntyyppisiin sopimuksiin johtavia urapolkuja
  . Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi
  täydentää työnantajan panosta koulutukseen ja
  edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on toistaiseksi voimassa
  olevien sopimusten tekeminen
  tai
  vakautusohjelmien toteuttaminen
  . Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin.

Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on
  se, että tehdään
  toistaiseksi voimassa
  olevia sopimuksia
  tai
  sopimuksia, jotka ovat osa tämäntyyppisiin sopimuksiin johtavia urapolkuja
  . Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi
  täydentää työnantajan panosta koulutukseen ja
  edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin.

| Perustelu |
| --- |
| Palkkaamistuki voi edistää nuorten palkkaamista ja auttaa työnantajia löytämään mahdollisia työntekijöitä, mutta molemmat osapuolet tarvitsevat joustavuutta sellaisen koulutus- ja urasuunnitelman kehittämiseen, joka johtaa vakaampaan sopimukseen. Tämä riippuu osaamisesta, tuloksista, sitoutumisesta ja muista objektiivisista kriteereistä. Työhönottotukien piiriin kuuluvat myös erilaiset vuorottelukoulutussopimukset osana koulutusta ja urapolkua. Ehdotuksessa onkin tarkoituksenmukaista keskittyä kestävän työllisyyden edellytyksiin, jotta voidaan edistää työnhakijoiden ja erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten integroitumista työelämään. |

Perustelu

Palkkaamistuki voi edistää nuorten palkkaamista ja auttaa työnantajia löytämään mahdollisia työntekijöitä, mutta molemmat osapuolet tarvitsevat joustavuutta sellaisen koulutus- ja urasuunnitelman kehittämiseen, joka johtaa vakaampaan sopimukseen. Tämä riippuu osaamisesta, tuloksista, sitoutumisesta ja muista objektiivisista kriteereistä. Työhönottotukien piiriin kuuluvat myös erilaiset vuorottelukoulutussopimukset osana koulutusta ja urapolkua. Ehdotuksessa onkin tarkoituksenmukaista keskittyä kestävän työllisyyden edellytyksiin, jotta voidaan edistää työnhakijoiden ja erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten integroitumista työelämään.

Äänestystulos

| Puolesta: | 69 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 120 |
| Pidättyi: | 16 |

Puolesta:

69

Vastaan:

120

Pidättyi:

16

Seuraava jaoston lausunnon kohta muutettiin täysistunnossa hyväksytyn muutosehdotuksen mukaisesti, mutta se sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 2

Esittäjä:

BABRAUSKIENĖ Tatjana

SOC/689
  Säällinen työ nuorille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen kansallisten elpymissuunnitelmien avulla

Kohta 1.9

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta
  oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua
  , koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Harjoittelun laatupuitteiden tulevan tarkistuksen yhteydessä tulee
  kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää
  ja että kaikille
  harjoittelijoille
  maksetaan asianmukainen korvaus
  . | ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta
  koulutusta oppisopimuskoulutus tai työharjoittelu mukaan lukien
  , koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Tulee
  kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää.
  Kaikille
  harjoittelijoille
  maksettavat asianmukaiset korvaukset olisi varmistettava harjoittelun laatupuitteita koskevan neuvoston suosituksen tulevan tarkistuksen yhteydessä. ETSK ehdottaa myös, että kehitetään laatuharjoittelun eurooppalaiset puitteet, jotta voidaan taata tällaisten oppimiskokemusten koulutuksellinen arvo. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta
  oppisopimuskoulutusta tai työharjoittelua
  , koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Harjoittelun laatupuitteiden tulevan tarkistuksen yhteydessä tulee
  kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää
  ja että kaikille
  harjoittelijoille
  maksetaan asianmukainen korvaus
  .

ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta
  koulutusta oppisopimuskoulutus tai työharjoittelu mukaan lukien
  , koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (1).
  Tulee
  kuitenkin varmistaa, että palkattomia harjoitteluja ei saa teettää.
  Kaikille
  harjoittelijoille
  maksettavat asianmukaiset korvaukset olisi varmistettava harjoittelun laatupuitteita koskevan neuvoston suosituksen tulevan tarkistuksen yhteydessä. ETSK ehdottaa myös, että kehitetään laatuharjoittelun eurooppalaiset puitteet, jotta voidaan taata tällaisten oppimiskokemusten koulutuksellinen arvo.

Äänestystulos

| Puolesta: | 127 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 62 |
| Pidättyi: | 8 |

Puolesta:

127

Vastaan:

62

Pidättyi:

8

---

(1)  Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018.

(1)  Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018.

(1)  Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018.

(1)  Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018.

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Epätyypillinen työ ja alustaosuuskunnat teollisuuden digitalisaatiossa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/06)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Erwin DE DEYN |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Toinen esittelijä:

Erwin DE DEYN

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 10.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/10 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

10.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Digitaalinen alustatalous on voimakkaasti laajeneva ilmiö, joka ylittää Euroopan unionin rajat. Ilmiön laajentumisen myötä myös näiden alustojen kautta työtä tekevien työsuhteiden muotoja on tullut lisää: itsenäinen ammatinharjoittaminen, pätkätyöt, yksilölliset työsopimukset. Työntekijöiden muodostamat osuuskunnat voivat tarjota tässä suhteessa oivallisen välineen digitaalisten alustojen kautta luotujen työsuhteiden vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää ilmiön merkityksen huomioon ottaen hyödyllisenä ja tarpeellisena, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot koordinoivat asianmukaisen sääntelyn täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata tasapaino innovaatiotarpeiden ja digitaalisten alustojen työntekijöiden suojelun välillä, kuten ehdotetuissa asetuksissa digipalvelu- ja digimarkkinasäädöksistä tehdään kuluttajien ja käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Digitaaliset alustat edistävät myös sellaisten uusien yritysmuotojen kehitystä, jotka voivat laajentaa monien ihmisten mahdollisuuksia aktiiviseen osallistumiseen uusilla digitaalisilla markkinoilla. Näistä yritysmuodoista erityisesti osuuskunnat voivat edistää laaja-alaista osallistumista digitaalisten alustojen hallinnointiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Osuuskuntamuoto tarjoaa mahdollisuuden kehittää itsenäisten ammatinharjoittajien perustamia yrityksiä osuuskunnan jäsenten pyrkiessä säilyttämään riippumattomuutensa ja luovuutensa ja parantamaan samalla omia tulojaan, työolojaan ja -ehtojaan ja sosiaalisen suojelun saatavuutta ja välttämään epätyypillisiä työsuhteen muotoja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee merkille, että osuuskuntamuodossa voidaan yhdistää digitaalisten alustojen ominaisuudet osuuskuntatyön organisointimalliin, mutta se mahdollistaa myös olosuhteiden niin vaatiessa sen, että osuuskunnan jäsenet säilyttävät työntekijän aseman, jolloin heillä on työehtosopimusten työntekijöille tarjoama täysi suoja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia esittämään aloitteita, joilla voidaan edistää alustaosuuskuntien kehitystä. Uusien tekniikoiden avulla ne voivat tukea yrittäjyyttä kokoamalla nuoria työntekijöitä ja yrittäjiä osuuskuntiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Näiden aloitteiden tehokas täytäntöönpano edellyttää kaikkien sidosryhmien osallistumista, ja tästä syystä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi olla ratkaiseva rooli. ETSK onkin valmis osallistumaan alustaosuuskuntien edistämiseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Valtioiden rajoilla ei ole merkitystä digitaalisille alustoille. Lisäksi Euroopan alueella sovelletaan alkuperämaaperiaatetta. Näiden aloitteiden onnistuminen riippuu siitä, vallitseeko asiaan liittyvistä kysymyksistä yhteisymmärrys ja onko soveltaminen yhdenmukaista. ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota siihen vaaraan, että sisämarkkinat pilkkoutuvat, mikä olisi haitallista sekä alustoille että niiden työntekijöille. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK:n mielestä olisi hyödyllistä tehdä Euroopan digitaalistrategian toteuttamisen yhteydessä aloitteita, joilla tuetaan digitaalisia alustoja hallinnoivien osuuskuntien perustamista. Näin voitaisiin muun muassa edistää digitaalipalvelujen, tiedon ja teknisten infrastruktuurien yhteisomistusta ja mahdollistaa siten taloudellisen toimintaympäristön monipuolistaminen ja taloudellisen demokratian yleistyminen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK panee merkille, että osuuskunnat riippumattomina organisaatioina, joihin ihmiset ovat liittyneet vapaaehtoisesti yhteisten sosiaalisten, taloudellisten ja kulttuurillisten tarpeidensa täyttämiseksi demokraattisen ja osallistavan organisaation kautta, tarjoavat mielenkiintoisen ratkaisun nimenomaan digitaalisten alustojen hallinnointiin ja demokraattiseen valvontaan liittyviin ongelmiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan ehdotuksensa alustatyöntekijöiden sääntelystä niin, että kiinnitetään huomiota ja suhtaudutaan avoimesti innovointiin, joka edistää yritysten kilpailukykyä, unohtamatta kuitenkaan työntekijöiden oikeuksien suojelua. Erityisesti on varmistettava, että digitaalisille alustoille työtä tekevillä on koulutusta ja valmiudet ymmärtää ja valvoa paremmin sitä, miten työntekijöiden rekrytointia sääteleviä algoritmeja sovelletaan. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto ja tausta

| 2.1 | Digitalisaatio on saanut keskeisen, strategisen aseman talouselämän ja yritysten nopeassa muutoksessa. Se ulottuu kaikille toiminnan aloille ja vaikuttaa tuotteiden ja palvelujen koko arvoketjuun, jossa on mukana sekä suuria että pien- ja mikroyrityksiä. Sen työelämään uusien mahdollisuuksien ja uusien haasteiden muodossa tuomat seuraukset ovat merkittäviä sekä sisällöllisesti että muutosten nopeuden kannalta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nopean digitalisaation seurauksena syntyy uusia työjärjestelyjä ja uusia liiketoiminnan organisoinnin muotoja. Alustatyö edellyttää muun muassa uusia ja joustavia ratkaisuja, joita ei välttämättä pystytä sääntelemään nykyisissä oikeudellisissa kehyksissä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Meneillään oleva nopea muutos on paljastanut puutteita oikeusvarmuudessa, joten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja keskitetyllä sopimisella on tärkeä merkitys neuvoteltaessa uusista säännöistä digitaalisilla alustoilla tehtävää työtä varten. Monet jäsenvaltiot ovat pyrkineet selkiyttämään digitaalisten alustojen kautta työskentelevien työntekijäasemaa. Euroopan komission sääntelytoimilla olisikin edistettävä sopimuksia, jotka voivat mukautua työmarkkinoiden muutoksiin, samalla kun varmistetaan työntekijöiden sosiaalisen suojelun edellyttämät takeet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vaikka digitaalisten alustojen ilmiö sisältää monenlaisia malleja, joihin voi kuulua verkkoyhteisöjä, verkkokauppasivustoja, rahoituksen välityspalvelujen verkkosivustoja tai pääsyn tarjoamista resursseihin ja tietoon sekä niiden hallintaa, tässä lausunnossa otetaan lähtökohdaksi erityisesti työhön liittyvä näkökulma ja käsitellään etenkin yrityksiä, jotka toimivat sovellusten tai verkkosivustojen kautta. Erityisen huomion kohteena on osuuskuntamuotoisten digitaalisten alustojen ainutlaatuinen malli. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan komissio tutkii parhaillaan alustatyön vaikutusta alustatyöntekijöiden työoloihin ja -ehtoihin kuulemismenettelyssä, jonka ensimmäinen vaihe käynnistettiin 24. helmikuuta 2021 ja jonka toinen vaihe toteutettiin 15. kesäkuuta – 15. syyskuuta 2021. Näissä kuulemisissa komissio pyytää työmarkkinaosapuolia ottamaan kantaa siihen, onko asiasta aiheellista antaa lainsäädäntöä. Kuulemisessa eritellään seitsemän toiminta-alaa: 1. työsuhteen laatu, 2. työolot ja -ehdot, 3. sosiaalisen suojelun saatavuus 4. mahdollisuudet edustukseen ja keskitettyyn sopimiseen, 5. rajatylittävä ulottuvuus, 6. algoritmien hallinta ja 7. jatkuva koulutus ja ammatilliset mahdollisuudet alustojen kautta työskenteleville. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Digitaaliset alustat muodostavat ”virtuaalisen tilan”, jossa tapahtuu vuorovaikutusta ja tietojenvaihtoa, jotka ovat paljon enemmän kuin pelkkää kysynnän ja tarjonnan kohtaamista. Ne voivat harjoittaa yhä tarkempaa valvonta- ja vaikutusvaltaa työntekijöihin, palveluntarjoajiin ja käyttäjiin ja tarjota uusia palveluja asiakkaille sekä uusia työllistymismahdollisuuksia. Tämä on mahdollista profilointijärjestelmien ja tietojen laajan käytön avulla, kun alustoja hallinnoivat toimijat käyttävät tekoälyjärjestelmiä ja tiettyjä algoritmeja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Alustat harjoittavat pitkälle vietyä markkinointia, joka luo alustoilla toimiville ihmisille mielikuvan siitä, että he ovat toimijoita yhdenvertaisessa horisontaalisessa prosessissa. Ne esiintyvät suorina, ilman välittäjää toimivina kohtaamispaikkoina ja määrittelevät itsensä sellaisiksi. Todellisuudessa ne eivät kuitenkaan ole koskaan täysin hajautettuja eivätkä neutraaleja, vaan ne ovat itsessään aktiivisia toimijoita välittäjinä, ja niillä on tarkoin määritetty hierarkia, joka ei tosin ole useinkaan ilmeinen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vaikka erityyppisistä työllisyyden muodoista on olemassa kattava unionin lainsäädäntö ja kansallinen lainsäädäntö, näitä lainsäädäntöpuitteita ei ole aina helppo soveltaa alustoihin. Tiedotusta, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskinäistä oppimista olisi edistettävä, jotta voidaan helpottaa ja tukea digitaalisten alustojen vakaata ja kestävää kehitystä yhteistyön ja luottamuksen lisäämiseksi digitaalimarkkinoiden toimijoiden välillä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja keskitetyllä sopimisella voidaan säännellä nopeasti muuttuvia tilanteita paremmin kuin hätiköidyillä lainsäädäntötoimilla, jotka saattaisivat haitata innovointia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | On kuitenkin selvää, että tarkoituksenmukaisessa sääntelyssä tulee antaa tilaa digitaalitekniikkojen pohjalta kehitettäville suurille innovaatioille ja työntekijöiden oikeuksien tunnustamiselle näissä uusissa työn organisoinnin muodoissa. Muutoksiin reagoiminen tarkoittaa sitä, että ohjataan aktiivisesti kehitysmallia, jossa on näkemyksemme mukaan kiinnitettävä erityistä huomiota ympäristöön ja yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Koko maailmassa käynnissä olevassa digitalisaatiossa on otettava kaikilla tasoilla huomioon toimenpiteet, joita tarvitaan, jotta voidaan tukea kestävän, tarkoituksenmukaisessa ja selkeässä eurooppalaisessa sääntelykehyksessä säännellyn digitalisaation kehitystä digitaalimarkkinoiden eri toimijoiden ja erityisesti alustoja edustavien toimijoiden hyväksi. Unionin toimielimet ovat ryhtyneet paneutumaan tähän aiheeseen eri näkökulmista (1), ja ETSK on jo laatinut useita lausuntoja verotukseen (2), digitaalimarkkinoiden sääntelyyn (3) ja työhön (4) liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Työolojen ja -ehtojen yleisesti muuttuessa yhä useammat ihmiset päätyvät tilanteeseen, jossa he tarjoavat palveluja itsenäisinä ammatinharjoittajina digitaalisten alustojen kautta. Tämä käy ilmi Euroopan komission tammikuussa 2021 julkaisemasta vaikutustenarvioinnista (5). Tarkoituksenmukaisen sääntelykehyksen puuttuessa vaarana on se, että turvaudutaan epäasianmukaisiin itsenäisen ammatinharjoittamisen muotoihin. Itsenäisen ammatinharjoittamisen on kuitenkin täytettävä tietyt kriteerit, joita ovat muun muassa riippumattomuus, osapuolten vapaus ilmaista tahtonsa osallistumiseen, työn organisointia koskeva itsemääräämisoikeus ja itsenäisyys. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Euroopan komission analyysi osoittaa, että alustojen kautta työtä tekevillä ei välttämättä ole riittävästi tietoa ja ymmärrystä siitä, miten algoritmeja sovelletaan tehtäessä tiettyjä päätöksiä, joilla voi olla vaikutusta heidän työoloihinsa ja -ehtoihinsa. Ymmärryksen ja tiedon puute voi olla ongelma erityisesti digitaalisen valvonnan ja tiedonhallinnan yhteydessä, kun algoritmien suunnittelu ja hallinta vaikuttavat työoloihin ja -ehtoihin. Tästä syystä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tietoisuus alustojen työntekijöihin sovellettavista työsopimuksista, jotka takaavat kohtuulliset palkkaehdot, sosiaalisen suojelun saatavuuden ja pääsyn työehtosopimusneuvottelujen piiriin, sekä näihin työsopimuksiin liittyvä oikeusvarmuus ovat äärimmäisen tärkeitä sekä yritysten että työntekijöiden kannalta. Sama selkeysvaatimus koskee yrittäjän ja itsenäisen ammatinharjoittajan luokittelun kriteerejä. ETSK on ilmaissut selvän kantansa näistä seikoista asiakokonaisuuteen SOC/645/2021 kuuluvassa, puheenjohtajavaltio Saksan vuoden 2020 toisella puoliskolla esittämän pyynnön pohjalta laatimassaan lausunnossa ”Oikeudenmukainen työ alustataloudessa”. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Kuten myös komissio on todennut, digitaalisessa alustataloudessa osuuskunnat ovat luoneet menestyksekkäästi malleja, joiden ansiosta on mahdollista yhdistää myönteisesti yrittäjyys, sosiaaliset oikeudet ja asianmukaiset työolot ja -ehdot (6). |
| --- | --- |

2.14

3.   Yleistä

| 3.1 | Talouden ja sosiaalisen elämän digitalisaatioon liittyvät voimakkaat ja nopeat muutokset tuovat tullessaan uusia joustavuuden ja nopean sopeutumisen vaatimuksia. Ne myös laajentavat mahdollisuuksia valita erilaisia itsenäisen ammatinharjoittamisen muotoja. Tosin ne myös johtavat joskus uudenlaiseen työn pirstaloitumiseen ja hajanaisuuteen niin, että vaiheisiin jakautumisen (vrt. perinteiset kokoonpanolinjat) lisäksi työstä tulee hajanaista myös tilan ja ajan suhteen ja työ- ja vapaa-ajan välinen raja saattaa usein hämärtyä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nämä tekijät ovat osa monitahoista kehityssuuntausta, joka koskee myös korkeasti koulutettuja ammattilaisia, jotka saavat vastuulleen osia tuotantoprosessista erillisten sopimusten nojalla tai itsenäisinä ammatinharjoittajina. Esimerkkinä voidaan mainita ohjelmoijat, analyytikot ja sovelluskehittäjät sekä yhä hajautetumpien täydentävien palvelujen tarjoajat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Covid-19-kriisi on osoittanut, että sellaisten kansallisten ja EU:n sääntöjen asianmukainen soveltaminen ja täytäntöönpano, joissa tunnustetaan niin kutsuttujen epätyypillisten työsuhteiden (7) piiriin kuuluvien työntekijöiden suojelun tarve, on edelleen ratkaisematon haaste monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitaalisten alustojen käyttö työntekijöiden rekrytoinnin välineenä on monissa tapauksissa johtanut siihen, että työsopimuksia on tehty itsenäisen ammatinharjoittamisen mallin mukaan myös silloin, kun toiminta ei ole täysin riippumatonta ja itsenäistä. On myös esiintynyt tapauksia, joissa tämä toimintamalli on vastannut pikemmin tarpeeseen hillitä työvoimakustannuksia kuin tarpeeseen optimoida itsenäisyys työn organisoinnissa. Näin myös oikeusriitojen määrä on lisääntynyt Euroopan eri maiden tuomioistuimissa. On kuitenkin selvää, että näin nopeasti muuttuvaa ilmiötä ei ole mahdollista säännellä oikeusteitse ja oikeudenkäynneissä, vaan tarvitaan toteuttamiskelpoisia ratkaisuja, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon käynnissä olevat perusteelliset muutokset ja osataan tulkita niitä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Osuuskuntamuoto tarjoaa mahdollisuuden kehittää itsenäisten ammatinharjoittajien yrityksiä (kuten itsenäisten työntekijöiden osuuskuntia) osuuskunnan jäsenten pyrkiessä säilyttämään riippumattomuutensa ja luovuutensa ja parantamaan samalla omia tulojaan, työolojaan ja -ehtojaan ja sosiaalista suojeluaan. Lisäksi perinteisessä osuuskuntamuodossa (työosuuskunnat) digitaalisten alustojen ominaisuudet voidaan yhdistää osuuskuntatyön organisointimalliin, jolle ovat tyypillisiä demokraattinen rakenne ja kansallisten työehtosopimusten työntekijöille tarjoama suoja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Alustaosuuskunta on osuuskuntamuotoinen yritys, jota johdetaan demokraattisesti yhdessä osallistuvien sidosryhmien kanssa ja joka järjestää tuotteiden ja palvelujen tuotannon ja kaupan tietotekniikkainfrastruktuurin ja erilaisia niin kiinteitä kuin mobiililaitteita yhteen liittävien protokollien kautta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kaikkien osuuskuntien tapaan myös alustaosuuskunnat kuuluvat niistä eniten riippuvaisille toimijoille, jotka myös hallinnoivat niitä, eli tässä tapauksessa työntekijöille, käyttäjille ja muille sidosryhmille. Niissä noudatetaan luonnollisesti työntekijäjäsenien sopimusehtoja sekä silloin, kun he tekevät työtä palkattuina työntekijöinä, että silloin, kun he toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajina. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Osuuskuntamalli määrittää yhtiömuodon ja toimijoiden väliset suhteet, mutta sillä on ratkaiseva vaikutus myös toiminta-algoritmin päätöksentekoprosessiin. Lisäksi nämä mallit ”toimivat neutraaleina välittäjinä ja jakavat hyödyt paremmin tuottajien/palveluntarjoajien kesken ja ottavat kansalaiset/kuluttajat mukaan hallinnointiin, päätöksentekoon ja hyötyjen jakamiseen”, kuten on vastikään todettu asiakokonaisuuteen NAT/794 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa (8). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Näin ollen edistämällä sellaisten uusien yritysten perustamista, jotka kokoavat nämä työntekijät osuuskuntiin, voidaan auttaa kehittämään uusia yritysmuotoja. Yhteen kokoaminen on hyödyksi näille toimijoille sekä liiketoimintamahdollisuuksien lisääntymisen (sekä niiden kesken että ulkopuolisten toimijoiden kanssa) että kustannusten ja etujen jakamisen muodossa. Usein nämä osuuskunnat antavat kansallisen lainsäädännön niin salliessa niihin kuuluville itsenäisille ammatinharjoittajille mahdollisuuden päästä olemassa olevien sosiaaliturvajärjestelmien piiriin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Yrittäjähenki, yrittäjätaidot ja itsenäinen ammatinharjoittaminen ovat keskeisiä kasvun vauhdittajia. Yritysten perustaminen yksin ja erityisesti nuorena on kuitenkin vaikeaa. Tästä syystä on tärkeää kehittää näitä osuuskuntamuotoja, jotka uusien tekniikoiden ansiosta voivat edistää yrittäjähenkeä kokoamalla nuoria työntekijöitä osuuskuntiin riippumatta heidän oikeudellisesta asemastaan (palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vaikuttaa siltä, että tavanomaisia työsuhteita varten laaditut työtä ja sosiaaliturvajärjestelmää koskevat säännöt eivät kykene vastaamaan epätyypillisissä työsuhteissa toimivien työntekijöiden tarpeisiin. He tarvitsevat kuitenkin sosiaalista suojelua ja tarkoituksenmukaisia keskitetyn sopimisen muotoja. Monet nykyiset työn muutosten ja digitalisaation aiheuttamat haasteet ovat kannustaneet osuuskuntia laatimaan ratkaisuja työntekijöiden tarpeisiin, joita nykyiset institutionaaliset järjestelyt eivät täytä. Samaan aikaan ne pyrkivät vahvistamaan työntekijöiden itsensä toteuttamista kannustamalla näitä osallistumaan osuuskunnan omistukseen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Niitä työntekijöitä silmällä pitäen, jotka haluavat, että heidän itsenäisyytensä taataan (ottamatta siis huomioon ”näennäisesti itsenäisiä työntekijöitä”), on hiljattain syntynyt uusia osuuskuntamalleja vastauksena työn uusien muotojen merkittävään kasvuun. Nämä uudet osuuskuntamuodot voivat tarjota erinomaisen välineen, joka edistää yrittäjäosaamisen sekä kustannusten ja etujen jakamisen yleistymistä. Erityisesti uusien tekniikoiden ansiosta joissakin uuden talouden muodoissa, kuten niin kutsutussa alustataloudessa, osuuskunnista voisi tulla keino tehdä itsenäisistä ammatinharjoittajista myös näiden alustojen omistajia, jolloin vältettäisiin myös hajanaisuuteen ajava kielteinen suuntaus (9). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Alustaosuuskuntien perusajatus on selkeä: uudet internetiin ja verkkoalustoihin perustuvat liiketoimintamallit voidaan yhdistää osuuskuntamallin ansiosta niin, että omistajuus ja valvontavalta on niillä samoilla henkilöille, jotka käyttävät verkkoalustoja ja työskentelevät niiden kautta. Nämä innovatiiviset yritysmuodot voivat edistää laadukasta työllisyyttä alustataloudessa ja tehdä digitaalitaloudesta osallistavampaa. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Osuuskuntamuotoiset digitaalialustat luovat näin ollen ”yritysmuodon”, joka hyödyntää digitaalitekniikoita, verkkosivustoja ja jaettuja mobiilisovelluksia ja toimii demokraattisen päätöksentekoprosessin ja osapuolten yhteisomistuksen pohjalta. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Tällä tavoin digitaalisella alustalla toimivan osuuskunnan oikeudellinen muoto soveltuu yhtä tehokkaasti myös tietojen vaihtoa ja jakamista harjoittavien yritysten organisointiin. Sitä voisivat hyödyntää yhä useammat yritykset ja erityisesti pk-yritykset, joilla voi olla suurempia vaikeuksia hankkia välittäjiä tiedon hallintaa ja vaihtoa varten. Osuuskunnan jäseninä olevat pk-yritykset voisivat näin esimerkiksi säilyttää tällaisten rakenteiden hallinnoinnin. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Tämä potentiaali ei ole jäänyt huomaamatta Euroopan komissiolta, joka säätää datahallinnosta 25. marraskuuta 2020 esitetyn asetusehdotuksen 9 artiklassa mahdollisuudesta organisoida ”dataosuuskuntien palveluita”, kuten on korostettu myös asiakokonaisuuteen INT/921 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa (10). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Digitaalitaloutta koskevassa vuonna 2019 julkaistussa Yhdistyneiden kansakuntien raportissa (11) ja äskettäisessä ILO:n raportissa (12) on myös tärkeä viittaus osuuskuntien mahdolliseen rooliin digitaalitalouden demokratisoimisessa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | On tärkeää tarjota alustojen kautta työtä tekeville välineitä, joiden avulla he voivat ohjailla uraansa ja jotka tarjoavat heille mahdollisuuden ammatilliseen kehittymiseen ja osaamisen kehittämiseen. Kuten komissio toteaa, digitaalisten alustojen kautta työskenteleviä ja/tai palveluja tarjoavia olisi tuettava heidän työntekijäasemastaan riippumatta jatkuvin koulutus- ja uudelleenkoulutustoimin sekä varmistamalla sosiaalinen suojelu ja erityisesti työterveys ja -turvallisuus. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Digitaalisten alustojen mallia, myös osuuskuntien muodossa, voidaan soveltaa etäopiskelutarjonnan kehittämiseen ja saatavuuden parantamiseen, mikä voi helpottaa yksilöllistä oppimista. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Työelämän ja myös monien arkielämän osa-alueiden digitalisaation välineiden laaja käyttöönotto edellyttää laajamittaista koulutuskapasiteettia digitaalisten perustaitojen alalla. Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvien toimijoiden ja unionin toimielinten olisi edistettävä parhaiden käytäntöjen vaihtoa tällä alalla, jotta voidaan edistää vastavuoroista oppimista ja lisätä tietoisuutta talouden digitalisoinnin mahdollisuuksista. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja keskitetyn sopimisen on tarjottava ensisijaiset puitteet työntekijöiden jatkokoulutuksen edistämiselle. |
| --- | --- |

3.20

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/dossiers

1

(2)  ETSK:n lisälausunto (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 62).

2

(3)  ETSK:n lausunto digimarkkinasäädöksestä (EUVL C 286,16.7.2021, s. 64).

3

(4)  ETSK:n lausunto työoloja koskevasta direktiivistä (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 39).

4

(5)  Alustava vaikutustenarviointi, Itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevat työehtosopimukset – EU:n kilpailusääntöjen soveltamisala, 6. tammikuuta 2021. Ks. https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12483-Itsenaisia-ammatinharjoittajia-koskevat-tyoehtosopimukset-EUn-kilpailusaantojen-soveltamisala_fi.

5

(6)  CoopCycle-liiton jäsenosuuskunnat ovat tästä hyvä esimerkki. Ne ovat polkupyörälähettien osuuskuntia, joissa lähetit ovat työntekijäjäseniä ja jotka jakavat muiden kaupunkien muiden osuuskuntien kanssa ohjelmistot, joita käytetään liiketapahtumiin ja sopivien kumppanuuksien luomiseen työntekijöiden, toimittajien ja käyttäjien välillä (https://coopcycle.org/en/).

6

(7)  Epätyypillinen työ on käsite, johon on kiinnitetty yhä enemmän poliittista huomiota etenkin viime vuosikymmenten aikana. Ks. esimerkiksi tutkimus All For One: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 187).

8

(9)  https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment

9

(10)  ETSK:n lausunto datahallinnosta (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38).

10

(11)  https://unctad.org/system/files/official-document/der2019_en.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

12

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat voivat hyödyntää EU:n elpymissuunnitelmaa sosiaalisesti hyväksyttävässä digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/07)

| Esittelijä: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Enrico GIBELLIERI |

Esittelijä:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Toinen esittelijä:

Enrico GIBELLIERI

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 10.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 08.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 151/0/4 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

10.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

08.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

151/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n elpymisvälineellä ja siihen liittyvillä kansallisilla elpymis- ja palautumissuunnitelmilla on edistettävä EU:n resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen oikeudenmukaista muutosprosessia. Niiden avulla on edistettävä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja säilyttämistä kyseisillä teollisuudenaloilla, otettava työmarkkinaosapuolet mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja tuettava työvoiman siirtymiä uudelleen- ja täydennyskoulutuksen avulla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannustaa komissiota ja muita EU:n toimielimiä takaamaan tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, jotta vältetään teollisuuden saamien etujen epätasaisuus kunkin jäsenvaltion lähestymistavasta riippuen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, ettei teollisuuden muutosprosessi ole mahdollinen ilman energiasiirtymää. Tämän vuoksi on olennaista, että käytettävissä on riittävästi kohtuuhintaisia vähähiilisiä energialähteitä, jotka mahdollistavat vähähiilisen teollisen tuotannon. Unionin lainsäätäjien ja jäsenvaltioiden olisi tasapainotettava energiamuotojen saatavuus ja kustannukset, jotta resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat voivat toteuttaa teollisuuden muutosprosessin ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. Lisäksi teknologianeutraalius on avainasemassa varmistettaessa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien asianmukainen täytäntöönpano samalla, kun noudatetaan EU:n vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteita ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Automatisointi ja digitaalinen siirtymä teollisuuden muutosprosessissa ovat kyseisen prosessin läpileikkaavia perustekijöitä. Digitalisaation roolia resurssi- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla ei kuitenkaan pidä ymmärtää väärin: se on väline, ei päämäärä sinänsä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti seitsemään lippulaiva-alaan, jotka komissio on määritellyt jäsenvaltioille kansallisista uudistusohjelmista antamissaan ohjeissa, ja tarpeeseen osoittaa vähintään 37 prosenttia kokonaisbudjetista toimiin ilmastoinvestointien ja vähintään 20 prosenttia toimiin digitalisaation alalla. Se kannustaa EU:n toimielimiä seuraamaan tiiviisti myönnettyjen varojen käyttöä näiden vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen yritysten osalta teollisuuden muutosprosessiin kuluva aika jatkuu elpymis- ja palautumiskyvyn kehittämisvälineen kestoa pidemmälle. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan tämän huomioon ja laatimaan uusia ja sopivia rahoitusvälineitä ja -säännöksiä, jotta täysimääräinen siirtyminen vähähiiliseen teollisuuteen voitaisiin toteuttaa vuoden 2026 jälkeen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koska resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuusalojen yritykset tarvitsevat erityistä huomiota tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan osalta, ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan käyttöön erityistoimenpiteitä, joilla voidaan vastata resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen yritysten kohtaamiin haasteisiin edettäessä kohti hiilineutraalia teollisuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Rakennusten kunnostaminen varmistaa merkittävän osan energiatehokkuudesta, jota tarvitaan hiilineutraalin yhteiskunnan saavuttamiseksi vuonna 2050. ETSK kannattaa toimia ja hankkeita, joilla pyritään parantamaan rakennusten energiatehokkuutta kunnostamalla niiden vaippaa ja laitteistoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK puolustaa voimakkaasti sellaisen omisteisen EU:n pilvijärjestelmän kehittämistä, jolla edistetään EU:n teknologista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Osaamisen johtaminen EU:n teollisuudessa on oleellista, jos teollisuuden muutosprosessi halutaan toteuttaa onnistuneesti. Komission onkin seurattava, edistävätkö uusien taitojen parantamiseksi kehitetyt ohjelmat ja toimet muutosprosessin onnistumista. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

| 2.1 | Covid-19-pandemia on johtanut paitsi maailmanlaajuiseen terveyskriisiin myös taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin. Tämä vakava tilanne on edellyttänyt eurooppalaisilta päättäjiltä merkittäviä poliittisia toimenpiteitä kaikkien Euroopan jäsenvaltioiden talouden vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unioni on perustanut useita mekanismeja osana Next Generation EU -elpymisvälinettä tavoitteenaan tukea jäsenvaltioiden selviytymistä kriisistä ennennäkemättömän suurella elvytyspaketilla. Se tarjoaa käyttöön 1,8 biljoonaa euroa pitkän aikavälin talousarviossa, jota hyödynnetään nykyaikaistamiseen, tutkimukseen, ilmastosiirtymään ja sosiaaliturvaan keskittyvien eri välineiden kautta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yksi Next Generation EU:n välineistä on elpymis- ja palautumistukiväline, joka keskittyy korjaamaan covid-19-pandemian aiheuttamia välittömiä taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja edistämään vihreää ja digitaalista siirtymää hiilestä irtautuneeseen ja digitaaliseen yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tukiväline tarjoaa käyttöön yhteensä 672,5 miljardia euroa, joka jaetaan lainoina (360 miljardia euroa) ja avustuksina (312,5 miljardia euroa) ja jonka avulla tuetaan jäsenvaltioiden toteuttamia uudistuksia ja investointeja kestävää elpymistä varten. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tämä rahoitus myönnetään jäsenvaltioiden kansallisista elpymis- ja palautumisohjelmista, joihin sisältyvät tarvittavat uudistukset ja investoinnit ja jotka vastaavat neuvoston maakohtaisia suosituksia, jotka on annettu osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa EU:n vuoden 2021 vuotuisen kestävän kasvun strategian edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio on määritellyt tärkeimmät lippulaiva-alat, joiden osalta kunkin jäsenvaltion on määriteltävä erityiset toimintalinjat:






  1. | Energiantuotannon tehostaminen – puhdas teknologia ja uusiutuvat energianlähteet |
| --- | --- | --- |

2.6

1.

Energiantuotannon tehostaminen – puhdas teknologia ja uusiutuvat energianlähteet

| 2. | Kunnostaminen – rakennusten energiatehokkuus |
| --- | --- |

2.

Kunnostaminen – rakennusten energiatehokkuus

| 3. | Lataus ja tankkaus – kestävä liikenne ja kestävät latausasemat |
| --- | --- |

3.

Lataus ja tankkaus – kestävä liikenne ja kestävät latausasemat

| 4. | Yhteenliittäminen – nopeiden laajakaistapalvelujen käyttöönotto |
| --- | --- |

4.

Yhteenliittäminen – nopeiden laajakaistapalvelujen käyttöönotto

| 5. | Nykyaikaistaminen – julkishallinnon digitaalinen siirtymä |
| --- | --- |

5.

Nykyaikaistaminen – julkishallinnon digitaalinen siirtymä

| 6. | Mittakaavan kasvattaminen – datapilvipalvelujen kapasiteetti ja kestävät suorittimet |
| --- | --- |

6.

Mittakaavan kasvattaminen – datapilvipalvelujen kapasiteetti ja kestävät suorittimet

| 7. | Uudelleen- ja täydennyskoulutus – digitaalista osaamista tukeva koulutus. |
| --- | --- |

7.

Uudelleen- ja täydennyskoulutus – digitaalista osaamista tukeva koulutus.

Nämä tärkeimmät lippulaiva-alat on määritelty, jotta toteutetuilla toimilla voidaan edistää merkittävästi EU:n vihreää ja digitaalista siirtymää.

Elpymis- ja palautumistukiväline antaa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisten suositusten mukaisten, jäsenvaltioiden edistämien kehitysalojen kautta tarvittavaa joustoa pandemian aiheuttamasta taloudellisesta tilanteesta kärsiville organisaatioille. Se auttaa erityisesti niitä talouden aloja, esimerkkinä resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat, jotka jo olivat vaikeassa tilanteessa (johtuen suuresta sääntelytaakasta ja epäreilusta kilpailusta eräiden kolmansien maiden kanssa) ja joita nykyiset olosuhteet ovat erityisesti koetelleet.

| 2.7 | Elpymisstrategia, joka perustuu EU:n teollisuusstrategiaan ja sen vuoden 2021 päivitykseen, auttaa saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteen, vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen ja tarkistetun vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on keskeinen rooli tartuttaessa valtaviin investointeihin, joita resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen on tehtävä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n elpymistä edistävien sisämarkkinoiden vahvistamisen edellyttämiä toimia on tuettava EU:n, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten, teollisuuden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välisillä vahvoilla kumppanuuksilla. Elpymisstrategialla vahvistetaan myös oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia niiden resurssi- ja energiaintensiivisistä teollisuudenaloista riippuvaisten alueiden tukemiseksi, joilla on parhaillaan käynnissä rakennemuutos. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | EU:n elpymissuunnitelma muodostaa keskeisen osan kestävää siirtymää kohti hiilivapaata ja digitaalista taloutta, ja siinä korostetaan, että EU:n tavoite vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä edellyttää poliittista vastuuta poliittisen sitoutumisen ja/tai kultaisten sääntöjen lisäksi. ETSK on samaa mieltä ehdotetuista tärkeimmistä lippulaiva-aloista, joilla investoinnit keskitetään eräille Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkittävimmille aloille ja varmistetaan samalla EU:n lainsäädännössä vuodelle 2030 (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna) ja vuodelle 2050 (kasvihuonekaasupäästöjen nollataso) asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandemia on luonut tarpeen määrittää yhteiset maailmanlaajuiset säännöt ja soveltaa niitä yhtenäisesti kaikilla alueilla. Näin puututaan sekalaisesta resurssien jakamisesta johtuvaan mahdolliseen pirstoutumisriskiin. Pandemian aiheuttama kriisi ja tarve siirtyä kestävään, häiriönsietokykyiseen ja joustavaan talouteen voisivat tarjota hyvän tilaisuuden määritellä säännöt, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tätä varten on arvioitava asianmukaisesti resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen nykyinen epävakaa tilanne sekä vaikutukset, joita näiden olosuhteiden jatkuvalla luonteella voi olla Euroopan talouteen kokonaisuudessaan. Resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen osuus Euroopan unionin bruttokansantuotteesta (BKT) olisi pidettävä mielessä, samoin kuin se, että ne ovat innovaatiojohtajia, vastaavat laadukkaiden työpaikkojen luomisesta ja edistävät hyvinvointia koko yhteiskunnassa pitkällä aikavälillä. Vahvat julkiset palvelut edellyttävät yksityissektorin antamaa tukea. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että eräät jo hyväksytyt kansalliset uudistusohjelmat ovat epätäsmällisiä resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen suhteen, koska investoinnit suunnataan toisinaan muille talouden aloille. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lisäksi on otettava huomioon resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen tutkimus- ja kehitystyöhön antama sysäys, sillä ne ovat keskeisiä aloja, joilla innovaatioita kehitetään laboratorioista teolliseen mittakaavaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat ovat mahdollisesti yksi suurimmista tekijöistä teollisuuden muutosprosessissa, jolla varmistetaan vähähiilinen Eurooppa. Teollisuuden olisi tehostettava ponnistelujaan kehittää ja ottaa käyttöön vähähiilisiä tuotantoprosesseja ja edistää niiden käyttöä monimutkaisissa toimitusketjuissa. Ilman tätä sisäistä ja ulkoista työtä on vaikea saavuttaa Pariisin sopimuksessa määriteltyjä tärkeitä mutta kunnianhimoisia tavoitteita ja EU:n asettamia tavoitteita. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Automaatio ja digitaalinen siirtymä ovat avainasemassa toteutettaessa teollisuuden muutosprosessi. Käsitteitä ei kuitenkaan pidä sekoittaa: muutos on tavoite, digitalisaatio on väline. Digitaalisten ratkaisujen soveltaminen virtaviivaistaa ihmisten ajattelutapaa sekä tapaa tehdä päätöksiä ja hoitaa tehtäviään: digitalisaation on oltava elpymis- ja palautumistukivälineen painopiste, mutta on keskityttävä siihen, miten nämä välineet mahdollistavat tehokkaamman toimintamallin tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Digitaalinen muutos edellyttää pilotti- tai laboratoriotasolla toimivaksi todettujen teknologioiden kehittämistä teollisessa mittakaavassa. Sitä varten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa olisi keskityttävä tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin. Investoinneissa olisi keskityttävä teknologiaan, joka osoittaa varhaisessa vaiheessa arvoketjujen alkupäässä olevien innovatiivisten ratkaisujen skaalautuvuuden, toteutettavuuden ja luotettavuuden ja on samalla kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen. Lisäksi on tarpeen suunnitella siirtymäkausi, jossa innovatiivisia ratkaisuja voidaan kehittää teolliseen mittakaavaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jotta tilanteesta voidaan selviytyä tehokkaasti, siirtymässä olisi keskityttävä hankittuun taitotietoon, jo käytettävissä oleviin resursseihin ja mahdollisesti ilmeneviin synergiavaikutuksiin. Muutos edellyttää innovaatiota, keksintöjä, suunnittelua, rakentamista ja itse asiassa kehittämistä, mutta tämä ei saisi tarkoittaa uusia luomuksia sinänsä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on tietoinen investoinneista, joita tämä muutosprosessi edellyttää. Elpymis- ja palautumistukivälinettä ja Next Generation EU -elpymisvälinettä ei tulisi pitää yleispätevänä ratkaisuna. Resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen muutosprosessi vihreään ja digitaaliseen siirtymään sopeutumiseksi edellyttää laajaa investointisuunnitelmaa, jossa otetaan käyttöön monia lisärahoituslähteitä (esimerkiksi valtiontuki, Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet, EU:n talousarvion uudet omat varat, tulevat EU:n päästökauppajärjestelmän tulot, yksityiset investoinnit jne.). Tätä varten on välttämätöntä sovittaa yhteen teollisuus- ja energiapolitiikka ja ilmastopolitiikka, jotta voidaan ottaa käyttöön kaikki ne valtavat investoinnit, jotka ovat välttämättömiä siirryttäessä hiilettömään talousmalliin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK katsoo, että olisi pyrittävä koordinoimaan elpymis- ja palautumistukivälineen kautta myönnettyä tukea resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen muuttamiseksi olemassa olevien julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusohjelmien, kuten SPIREn tai puhdasta terästä koskevan kumppanuuden, avulla. Teollisia alliansseja olisi käytettävä foorumeina, missä edistetään pitkän aikavälin synergiaa elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettujen hankkeiden ja olemassa olevien EU:n ohjelmien välillä, jotta voidaan edistää resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen muutosta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | On todettu, että elpymis- ja palautumistukivälineen kautta annettavaa rahoitustukea on täydennettävä kunnianhimoisella verouudistuksella. Se olisi mukautettava OECD:n sopimukseen sen varmistamiseksi, että erittäin kannattaviin yrityksiin sovelletaan tosiasiallista 15 prosentin yhtiöveroastetta vuodesta 2023 lähtien. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Yrityksille myönnettävien avustusten päätarkoituksena olisi oltava EU:n teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttäminen samalla kun noudatetaan EU:n sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristönormeja, jotta varmistetaan, että vihreä ja digitaalinen siirtymä hyödyttävät Euroopan kansalaisia. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kuten edellä todettiin, EU:n elpymissuunnitelma on avainasemassa resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen muutoksessa, ja se edistää samalla muiden talouden alojen muutosta vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Tämä laaja-alainen muutos edellyttää pitkäaikaista sopeutumista ja siirtymäaikoja erityisesti kaikissa henkilöpääomaan liittyvissä asioissa. ETSK kehottaa painokkaasti jatkamaan investointimekanismeja vuotta 2026 pitemmälle ja määrittelemään tarkoin niiden väliset lujat ja selkeät yhteydet. |
| --- | --- |

3.13

4.   Erityistä

ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja teollisuutta esittämään investointeja ja uudistuksia, joilla on suurin muutosvaikutus asetettujen lopullisten tavoitteiden saavuttamiseksi komission määrittelemillä keskeisillä lippulaiva-aloilla. On muistettava, että vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvien tavoitteiden saavuttamisen kustannusten on oltava koko yhteiskunnan kannalta kohtuuhintaisia.

4.1   ENERGIANTUOTANNON TEHOSTAMINEN – puhdas teknologia ja uusiutuvat energianlähteet

| 4.1.1 | Teollisuuden muutosprosessi ei ole mahdollinen ilman energiasiirtymän toteuttamista. Teollisuuden hiilestä irtautuminen riippuu suoraan sellaisten riittävien ja kohtuuhintaisten vähähiilisten energialähteiden saatavuudesta, jotka mahdollistavat vähähiilisen teollisen tuotannon. Riittävän hiilestä irtautuneen energian tuotannon varmistaminen luotettavalla tavalla on ratkaisevan tärkeää ilmasto- ja digitaalitavoitteiden saavuttamiseksi. Vastaavasti tarvitaan valtavia investointeja näiden vähähiilisen energian ennennäkemättömien määrien kuljettamisen, varastoinnin ja jakelun edellyttämän infrastruktuurin kehittämiseksi tai rakentamiseksi. Kansallisten elpymissuunnitelmien ja erityisesti ehdotettujen uudistusten täytäntöönpanossa olisi keskityttävä varmistamaan kilpailukykyiset, vakaat ja ennakoitavat energian hinnat sekä rajoittamaan korkeiden energiahintojen vaikutusta inflaatioon, koska se saattaisi vaarantaa resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen ja koko yhteiskunnan elpymisen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että teknologianeutraalius on välttämätöntä pantaessa täytäntöön kansallisia elvytyssuunnitelmia: tähän muutosprosessiin on sisällytettävä kaikki vähähiiliset teknologiat (uusiutuva energia, vihreä vety, fuusioreaktori jne.) edellyttäen, että ne ovat vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia. Mitään teknologiaa ei pitäisi sulkea ennalta tai mielivaltaisesti pois. Resurssien kohdentamisperusteissa olisi keskityttävä varmistamaan kilpailukykyiset energian hinnat loppukuluttajille teknologiasta riippumatta. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Tämän vuoksi saattaa olla tarpeen harkita paitsi erilaisten kilpailukykyisten uusiutuvien energialähteiden yhdistämistä keskenään myös niiden yhdistämistä hiilidioksidin talteenottoteknologioihin ja hiilidioksidin käyttöteknologioihin unohtamatta eri jäsenvaltioiden välisten energiaverkkojen yhteenliittämisen roolia. On otettava käyttöön riittävä ja yhtenäinen sääntely, jotta voidaan huolehtia investointien liiketoiminnallisesta kannattavuudesta ja mahdollistaa asianomaisten teknologioiden täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Kohtuuhintaisten energia- ja teknologiaratkaisujen lisäksi on otettava asianmukaisesti huomioon energiatehokkuus. Kaikki skenaariot, jotka on määritelty EU:n pitkän aikavälin päästövähennysstrategiassa vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamiseksi, ovat tärkeitä energiansäästöjen kannalta (1). Siirtymisellä kiertotalouteen on myös merkittävä rooli vähennettäessä energian ja resurssien kulutusta resurssi- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Edellä mainitun epäreilun kilpailun riskin osalta ja hiilivuodon mahdollisten riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi tätä on käsiteltävä asianmukaisesti elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä. On tärkeää olla unohtamatta toimenpiteitä tai järjestelmiä, joilla on vähennetty päästöjä, ja vahvistaa niitä tarvittaessa täydentävillä (ei vaihtoehtoisilla) tai lisämekanismeilla. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kun on arvioitu kaikkia mahdollisia keskeisiä tekijöitä, joita on käsiteltävä energiantuotannon tehostamisen lippulaiva-alalla, eniten epäilyksiä herättää se, miten EU pystyy toimittamaan yhteiskunnan tarvitseman ennennäkemättömän energiamäärän. |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   KUNNOSTAMINEN – rakennusten energiatehokkuus

| 4.2.1 | Nykyisten ja uusien rakennusten energiatehokkuuden parantaminen edellyttää älykkäitä materiaaleja ja laitteita, jotka edistävät kestävää siirtymää. Älykkäillä materiaaleilla tarkoitetaan vihreitä materiaaleja tai kestäviä tuotantoprosesseja niiden luomiseksi. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK luottaa siihen, että Euroopan komission määrittelemien tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaisvaltaisesti edistetään älykkäitä materiaaleja (ja niihin liittyviä kestäviä tuotantoprosesseja) tavanomaisen toiminnan lisäksi. Laitteita ei saa unohtaa: energiatehokkuutta ei saavuteta, jos keskitymme vain rakennuksen vaippaan. Laitteet ja järjestelmät on arvioitava, uudistettava ja liitettävä yhteen asianmukaisesti. Tämä voisi johtaa älykkäiden materiaalien markkinoiden käynnistymiseen, ja julkiset hankinnat voisivat tässä yhteydessä olla mahdollinen lähtökohta käytännössä. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   LATAUS ja TANKKAUS – kestävä liikenne ja kestävät latausasemat

| 4.3.1 | EU:n strategiassa on voimakkaasti pyrittävä määrittelemään selkeä etenemissuunnitelma vaikeasti sähköistettävien alojen (pitkän matkan maantieliikenne ja raskas maantieliikenne, lentoliikenne, meriliikenne jne.) vapauttamiseksi hiilestä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita koskeva strategia sekä uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden arvoketjua koskeva allianssi auttavat vähentämään ilmailu- ja meriliikennealojen hiilipäästöjä ja täydentävät sähköistämistoimia yhdessä muiden vaihtoehtojen kanssa. Näin taataan kohtuuhintainen liikkuvuus kaikille. Liikenteen hiilestä irtautuminen perustuu elinkaari- ja kustannushyötyarvioon ja vaikuttavimpien liikennemuotojen korvaamiseen ensisijaisena lähestymistapana, samalla kun varmistetaan riittävät siirtymäajat pienituloisille käyttäjille vähähiilisten kestävien polttoaineiden avulla. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   YHTEENLIITTÄMINEN – nopeiden laajakaistapalvelujen käyttöönotto

| 4.4.1 | ETSK on tietoinen automatisoinnin ja digitalisaation merkityksestä tulevassa teollisuuden muutosprosessissa, sillä ne ovat tämän prosessin läpileikkaavia perustekijöitä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Teollisuuden käytössä on oltava riittävästi resursseja järjestelmien automatisoinnin parantamiseksi. Sitten voidaan digitaalisten välineiden avulla tarjota laadukasta tietoa päätöksentekoprosessien tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Tämä edellyttää investointeja paitsi teknologiaan myös työntekijöiden ja koko yhteiskunnan kouluttamiseen digitaalisissa taidoissa, digitaalisen ajattelun omaksumista ja asianmukaisten säännösten ja välineiden käyttöön asettamista muun muassa kyberturvallisuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   NYKYAIKAISTAMINEN – julkishallinnon digitaalinen siirtymä

| 4.5.1 | ETSK ymmärtää sen seikan merkityksen, että julkishallinnon digitalisaatiolla voidaan joutua torjumaan liiallista hallinnollista taakkaa, josta teollisuus usein kärsii. Digitalisaation on kuitenkin perustuttava todelliseen kustannus-hyötyanalyysiin, jossa resurssit osoitetaan asianmukaisesti teknisten kriteerien perusteella (tämä analyysi on asetettava itse tavoitteen edelle). |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   MITTAKAAVAN KASVATTAMINEN – datapilvipalvelujen kapasiteetti ja kestävät suorittimet

| 4.6.1 | Asianmukaisen tiedonhallinnan kautta saavutetaan käännekohta tarkassa päätöksenteossa, liiketoimintatiedon kehittämisessä, tehokkaassa ongelmanratkaisussa ja resurssien optimoinnissa, jotka ovat avainasemassa varmistettaessa onnistunut muutosprosessi. On osoitettava riittävästi resursseja sen varmistamiseksi, että kaikentyyppiset organisaatiot osallistuvat tämän aloitteen toteuttamiseen ja että taataan tasapuoliset tietoresurssit, jotka johtavat oikeudenmukaiseen siirtymään. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Strategisen riippumattomuuden osalta EU:n olisi kehitettävä omia pilvipalveluvalmiuksiaan, jotka mahdollistavat teknologisen itsemääräämisoikeuden, ja vältettävä teknologista riippuvuutta kolmansista maista. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   UUDELLEEN- JA TÄYDENNYSKOULUTUS – digitaalista osaamista tukeva koulutus

| 4.7.1 | Tuleva muutosprosessi on mahdollinen vain, jos se perustuu nykyisen ja tulevan yhteiskunnan tarpeisiin ja odotuksiin ja oikeudenmukaisen siirtymän käsitteeseen. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Euroopan unionin tärkein kilpailuetu on henkilöpääoma. Euroopalta puuttuu raaka-aineita, elintasomme on maailman korkein ja sääntelykehyksemme varsin vaativa, mikä tarkoittaa, että suurin etumme on korkea tuottavuus, joka perustuu henkilöpääomaan ja suureen moninaisuuteen. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Valmiuksien kehittäminen ja hankkeet avaintaitojen määrittämiseksi ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan tehokas teollisuuden muutosprosessi, jossa tasa-arvo on keskeisellä sijalla eikä ketään jätetä jälkeen. Tätä varten on edistettävä uusiin haasteisiin liittyvää koulutusta yhteiskunnan kaikilla tasoilla (nykyisistä työssäkäyvistä työntekijöistä tuleviin työntekijöihin). |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Innovatiivinen ajattelu on avaintekijä tulevissa päätöksentekoprosesseissa. Näiden valmiuksien on oltava osa koulutusohjelmia. Lisäksi digitaalisten taitojen kysyntä on lähitulevaisuudessa valtavaa. Henkilöstöresurssien alalla on keskityttävä näiden puutteiden korjaamiseen, jotta varmistetaan, että organisaatiot ovat kilpailukykyisiä ja niiden henkilöstö on niin ikään tarkoitukseensa sopivaa. |
| --- | --- |

4.7.4

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-long-term-vision_en

1

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Rakenteellisten ja alakohtaisten muutosten ennakointi ja teollisten kulttuurien uudistaminen – kohti elpymisen ja palautumiskyvyn uusia rajoja eri puolilla Eurooppaa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/08)

| Esittelijä: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Dirk JARRÉ |

Esittelijä:

Norbert KLUGE

Toinen esittelijä:

Dirk JARRÉ

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 10.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

10.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vähintään 55 prosentin vähennys hiilidioksidipäästöihin vuoteen 2030 mennessä: tämä on ”oikeudenmukaisen siirtymän” haasteellinen ja sitova tavoite, joka ohjaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden hallitusten toimintapolitiikkoja sekä yrityksiä alueilla, missä unionin kansalaiset asuvat ja työskentelevät. Juuri nyt tämä tavoite edellyttää yhteisiä toimia talous- ja yhteiskuntaelämään kohdistuvien vaikutusten ennakoimiseksi ja vastaavien strategioiden ja toimenpiteiden laatimiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan komission esittelemillä EU:n päivitetyllä teollisuusstrategialla ja 55-valmiuspaketilla tuetaan ”oikeudenmukaista siirtymää”. ETSK suhtautuu tässä mielessä myönteisesti uuteen sosiaaliseen ilmastorahastoon sosiaalisten haittojen tasapainottamiseksi osana pakettia. Covid-19-pandemia on myös osoittanut, että siirtymistä kestävämpään, digitaalisempaan ja vankempaan sosiaaliseen, taloudelliseen ja teolliseen malliin on nopeutettava. ETSK toteaa erityisesti, että alueellisilla eroilla ja sosiaalisella eriarvoisuudella on tässä yhteydessä iso merkitys. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaikki nämä kysymykset sisältyvät jo poliittiseen ohjelmaan (esim. vihreän kehityksen ohjelma, kiertotalous, oikeudenmukainen siirtymä, rakenneohjelmat jne.), mutta niitä ei käsitellä yhdennetysti. ETSK suosittaakin, että otetaan huomioon kokemukset, joita on saatu eri politiikanaloilla, maissa ja alueilla, ja että kiinnitetään huomiota niiden eroihin ja erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ennakkoedellytyksenä on tasapuolisten toimintaedellytysten luominen taloudelliselle kilpailulle. Tässä yhteydessä on otettava huomioon työmarkkinaosapuolten välinen sosiaalinen vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu yhdessä luomisen edistämiseksi. Tämän pitäisi edistää sellaisten EU:n johtavien yritysten luomista, jotka puolestaan voivat vahvistaa EU:n taloudellista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vihreän kehityksen ohjelmaa ei voi olla olemassa ilman, että siihen sisällytetään sosiaalinen ulottuvuus (1). ETSK kehottaakin vahvistamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa (2). Sitä pidetään EU:n ja sen jäsenvaltioiden kiintopisteenä teollisuuden muutosten sosiaalisten vaikutusten lieventämisessä. Tämä perustuu ensisijaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimuksiin, jotka muodostavat perustan yritysten päätöksenteolle, jonka yhteydessä työntekijöitä informoidaan asianmukaisesti ja heidän intressinsä otetaan huomioon kuulemisin ja tarvittaessa yritysten valvontaan ja johtamiseen osallistumisen kautta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK huomauttaa, että taloudellisia ja ympäristöön liittyviä edistysaskeleita saavutetaan ja saadaan aikaan ensisijaisesti siellä, missä ihmiset asuvat. Juuri siellä ilmastonsuojeluun liittyvät haasteet ennakoidaan ja ne määritellään yhdessä. Juuri siellä syntyy uusia ideoita, jotka muunnetaan teollisesti maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ”Siirtymäväylät”, siinä mielessä kuin ne käsitteellistetään EU:n päivitetyssä teollisuusstrategiassa ja niistä keskustellaan EU:n teollisuusfoorumissa, tarjoavat EU:n kansalaisille tukea ja ohjausta. Kulloisetkin lähtökohdat aluetasolla vaihtelevat kuitenkin suuresti, ja yleisen tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan erilaisia strategioita. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota kiinnittämään erityistä huomiota näihin erilaisiin vaatimuksiin puitteiden määrittelyssä ja EU:n teollisuusstrategian arvioimisessa, jotta alueellisiin ja alakohtaisiin tarpeisiin voidaan vastata joustavasti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Toissijaisuusperiaatetta on tarkasteltava ajatellen sen kykyä luoda vahvat valmiudet ”oikeudenmukaista siirtymää” varten. Alueet ja suurkaupunkialueet tuntevat parhaiten omat ongelmansa ja mahdollisuutensa. ETSK katsookin, että EU:n tasolla yhteisesti sovitut EU:n teollisuuspolitiikan sitovat tavoitteet ja periaatteet olisi määriteltävä selkeästi. On tärkeää tiedostaa, että täytäntöönpanon on perustuttava alueilla ja suurkaupunkialueilla toissijaisuusperiaatteeseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lähtökohdat ja valmiudet lähestyä ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia tavoitteita ovat hyvin erilaisia. Jotkin alat ja yritykset saattavat saavuttaa tavoitteen helposti, kun vastaavasti toisilla edistyminen voi tuottaa enemmän vaikeuksia. Muita heikommat alueet ja tietyt teollisuudenalat vaativat siksi erityistä huomiota ja nimenomaista tukea. Koska yleinen tavoite koskee koko arvoketjua, on tärkeää keskittyä ensin nopeampiin vaikutuksiin ja kauaskantoisempiin muutoksiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, että tämä on se periaate, jonka mukaisesti yritykset voivat palauttaa taloudellisen ja kestävän kilpailukykynsä asiaan sitoutuneiden yrittäjien ja johtajien sekä hyvin koulutettujen ja ammattitaitoisten työntekijöiden avulla. Pk-yrityksillä on tässä tärkeä rooli. Henkilöpääoman ohjelma on yritysten siirtymän onnistumisen edellytys. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Jäsenvaltioiden olisi Euroopan unionin logistisella ja taloudellisella tuella vahvistettava rakenteellisia ja prosessisuuntautuneita julkisia investointeja yleishyödyllisin palveluin, joilla pyritään jatkuvasti parantamaan sellaisen teollisen ja sosiaalisen kehityksen edellytyksiä, joka voi parantaa alueiden ja paikallistason valmiuksia vastata tehokkaasti ympäristöön liittyviin, teknologisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että EU:n teollisuusstrategiassa olisi ennakoitava köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntymistä ja luotava sille vastapainoa, samoin kuin vihreän kehityksen ohjelmaa on täydennettävä sisällyttämällä siihen sosiaalinen ulottuvuus. Resursseja olisi näin ollen kanavoitava sinne, missä niitä tarvitaan eniten. Kattavalla EU:n kestävän kehityksen politiikalla on tehtävä enemmän oikeudenmukaisuuden ja talouselämään osallistumisen edistämiseksi, mikä hyödyttää ihmisiä ja alueita (3). Euroopan kansalaistoiminnassa ja työelämässä olisi noudatettava vaatimusta luoda kestävää kehitystä, joka perustuu osallistavaan ja kestävään kasvuun, ihmisarvoiseen työhön ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen (4). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kannattaa siirtymistä kiertotalouteen, joka pysäyttää uusiutumattomien luonnonvarojen tuhlaavan käytön ja vähentää kansainvälisiä riippuvuussuhteita. Tämän tulisi myös olla merkittävä osa EU:n teollisuusstrategiaa. Niinpä toimintaedellytyksiä olisi muutettava siten, että kiertotalouden periaatteita noudattaville yrityksille luodaan kilpailuetua. |
| --- | --- |

1.13

2.   Oikeudenmukainen siirtymä mahdollisuutena teollisuuden elpymiseen ja kasvuun

| 2.1 | Vihreän kehityksen ohjelmassa asetetaan selkeä ja poliittisesti sitova tavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä olisi vähennettävä Euroopassa 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämän tavoitteen konkretisoimiseksi Euroopan komissio esitteli heinäkuussa 2021 55-valmiuspaketin toimenpiteet. Tulkinnanvaraa ei näin ollen enää ole. Oikeudenmukaisella kansainvälisellä kauppajärjestelmällä on varmistettava, että yritykset voivat pysyä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisinä samalla, kun ne täyttävät vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet. Tähän sisältyy rajat ylittävä ja mannertenvälinen hiilirajamekanismi. Se kannustaa kauppakumppaneita liittymään maapallon rajoja kunnioittavien valtioiden joukkoon. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n ulkopuoliset maat, joiden ympäristölainsäädäntö on puutteellinen, aiheuttavat lisäpaineita EU:lle, jolla on verrattain vahva ympäristölainsäädäntö. Tämä maailmanlaajuinen vuorovaikutus ei saa johtaa polkumyyntiin ympäristöasioissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Globaali tilanne voi käynnistää sellaisten uusien, kestävyysperiaatteiden mukaisten teknologioiden kehittämisen, joissa hyödynnetään Euroopan vahvuuksia, kuten sen kykyä toteuttaa asteittaista ja radikaalia innovointia, jotta maailmanmarkkinoille voidaan tarjota tuotteita, joilla hyödynnetään perinteistä osaamista uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Tämä edellyttää muutoksen luonteen ja laajuuden huolellista ja kaukonäköistä ennakointia sekä julkisten palvelujen ja sosiaalipalvelujen huomattavaa lisäämistä, jotta pystytään selviytymään sosiaalisista ongelmista, kuten mahdollisesta köyhyyden lisääntymisestä, asunnottomuudesta, vammaisten henkilöiden ja vähemmistöjen syrjäytymisestä, naisten mahdollisuuksien supistumisesta sekä työmarkkinoille paluun helpottamiseen tähtäävän koulutuksen karsimisesta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Staattisen analyysin päätelmänä saattaa olla, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen toiminta tarjoaisi lyhyellä aikavälillä kustannusedun jo siirtymävaiheessa oleviin eurooppalaisiin yrityksiin nähden sellaisille kilpailijoille, jotka ovat maissa, joiden ilmastotavoitteet eivät ole yhtä kunnianhimoisia. Dynaaminen näkökulma korostaisi sitä, että yrityksille annetaan kannustimia innovoida asteittain tekemällä tuotantojärjestelmistään energiatehokkaampia, siirtymällä uusiutuviin energialähteisiin ja ottamalla käyttöön tarkoituksenmukaisia innovaatioita. Vaikka EU onkin selkeästi edelläkävijä pyrittäessä torjumaan tehokkaasti ilmastokriisiä, uusiutuvien materiaalien nopea käyttöönotto edellyttää kiertotalouden kunnianhimoisempaa täytäntöönpanoa ja häiriönsietokykyä raaka-aineiden alalla. Tuloksena oleva siirtymä toimii vain, jos tämän prosessin sosiaaliseen ulottuvuuteen kiinnitetään riittävästi huomiota. Pariisin ilmastosopimuksen oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet ja ILO:n antamat oikeudenmukaista siirtymää koskevat suuntaviivat (5) tarjoavat tähän liittyvää ohjausta. Oikeudenmukaisen siirtymän periaatteet antavat näin ollen suunnan elvytystoimille asettamalla kaikille sidosryhmille selkeät velvoitteet kunnioittaa ihmisoikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia, demokraattisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatetta, jotta ketään ei unohdettaisi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tämän mittakaavan muutokset ja aiemmista siirtymistä saadut kokemukset antavat lisäksi ymmärtää, että tarvitaan yhdessä luomisen prosessi, johon osallistuu poliitikkoja, viranomaisia, työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, yrityksiä ja kansalaisia kaikilla hallintotasoilla EU:ssa ja yrityksissä. Käyttämällä Euroopassa asuvien ihmisten vielä hyödyntämätöntä luovuutta ja innovointipotentiaalia eduksi saadaan aikaan ratkaisuja, joita tarvitaan edessä olevista haasteista selviämiseksi. Ideoiden moninaisuus on korvaamaton innovoinnin lähde kaikilla talouden aloilla, ja se edistää merkittävästi tekniikan ja tieteen kehitystä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että onnistuneiden ja pysyvien taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten toteutumiseen on parhaimmat mahdollisuudet, jos tavoitteet on esitetty selkeästi, muutosprosessiin osallistuvien eri toimijoiden velvollisuudet on määritetty täsmällisessä strategiassa ja jos yhteiskunnan merkittävimmät voimat ovat yhtä mieltä koko hankkeesta, antavat sille hyväksyntänsä ja tukevat sitä. Poliittisten voimien, talouden sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan on näin ollen toimittava yhdessä osana järjestelmää, joka käsittää tehokkaan työmarkkinavuoropuhelun, työehtosopimukset, keskinäisen tietojenvaihdon, kuulemisen ja aidon osallistumisen päätöksenteko- ja yhteisen luomisen prosesseihin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Työmarkkinaosapuolten välisellä sosiaalisella vuoropuhelulla ja kansalaisvuoropuhelulla, johon osallistuu yhteiskunnallisia sidosryhmiä, voi olla erityisen merkittävä rooli hankkeissa, joilla pyritään tasapainottamaan sosiaalisia, ekologisia ja taloudellisia etuja keskenään. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin konkreettinen täytäntöönpano on näin ollen välttämätöntä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Alueet ovat keskeisiä työnteon, elämisen ja sosioekonomisen muutoksen ennakoimisen paikkoja – eivät ainoastaan ekosysteemejä

| 3.1 | Covid-19-pandemia on vaikuttanut eri tavoin eri ekosysteemeihin, kuten Euroopan komissio toteaa tiedonannossaan EU:n uudesta teollisuusstrategiasta. Se on myös entisestään kiihdyttänyt olemassa olevia suuntauksia kohti digitalisaatiota ja hiilestä irtautumista ja lisännyt riskiä alueiden välisen epäyhtenäisyyden syvenemisestä, koska ne ovat eri kehitystasoilla taloudellisen vaurauden ja teollisuuden muutokseen tehtäviin investointeihin käytettävissä olevien resurssien osalta. Siksi on olennaisen tärkeää, että nämä erilaiset vaikutukset otetaan huomioon teollisuusfoorumissa ja suunnitelluissa siirtymäväylissä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | On Euroopan kansalaisyhteiskunnan edun mukaista luoda kansalaisille suotuisia näkymiä työllisyydestä ja tuloista alueilla, joita teollinen muutos koettelee. Tästä syystä on ymmärrettävä eri alueiden erilaiset lähtökohdat ja se, miten olemassa olevasta teollisesta osaamisesta ammentaen voidaan synnyttää myönteistä vuorovaikutusta. Integroitumisella globaalisti merkittäviin arvoketjuihin ja erityisesti tällaisia arvoketjuja osaltaan edistävillä eri näkökohdilla on tärkeä asema tässä yhteydessä. Euroopan komission ekosysteemilähtöinen toimintamalli perustuu makropoliittiseen tarkastelutapaan, jossa kaikki toimialat luokitellaan maailmanlaajuisesti. Tässä tarkastelutavassa ei oteta huomioon eri ekosysteemien erilaisia tilanteita tai keskinäisiä riippuvuuksia. Siinä tuskin voidaan tehdä oikeutta eri alueiden vaatimusten moninaisuudelle, ja sitä on täydennettävä aluepoliittisella näkökulmalla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan komissio kehittää parhaillaan keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joiden tarkoituksena on kuvata EU:n teollisuusstrategian menestymistä (6). Tällä hetkellä komissio keskittyy pääasiassa talouskasvuun ja jättää huomiotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet, kiertotalouteen siirtymisen edellyttämät muutokset sekä muutosprosessin sosiaalisen ulottuvuuden. On ratkaisevan tärkeää, että EU:n teollisuusstrategiassa selkeästi tunnustetaan ja tuodaan esille alueellisesti saatavilla olevien teollisten taitojen, potentiaalin ja osaamisen arvo. Tämä on otettava asianmukaisesti huomioon. Muussa tapauksessa liian kapea-alainen keskittyminen talouskasvuun ja siihen liittyviin toimenpiteisiin ja välineisiin voi johtaa ilmastotavoitteista erkaantumiseen ja teolliseen muutokseen liittyvien mahdollisuuksien menettämiseen, mikä voi vaarantaa kiertotalouden toteutumisen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Laadittaessa teollisuusstrategiaa ja -politiikkaa näissä olosuhteissa on otettava huomioon epävarmuus ja ennakoimattomuus. Yksittäisten tilanteiden mukaan räätälöityjen politiikkojen ja erilaisten väylien on oltava joustavia, ja niiden on perustuttava kaikkeen osaamiseen, jota alueella on käytettävissä tai jota voidaan saada käyttöön tekemällä yhteistyötä muiden alueiden ja maiden kanssa. Tarvitaan avoimuutta, joka on tärkeä strateginen voimavara, jotta saadaan selville, mitä puuttuu ja mitä tarvitaan välittömästi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ilmaston suojelemiseksi toteutettava teollinen muutos aiheuttaa vakavia sosiaalisia ongelmia, jos vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet on määrä saavuttaa lyhyessä jäljellä olevassa ajassa. Ympäristön kannalta haitallisten resurssien kulutus on ongelma, johon on puututtava ja jota on tutkittava, jotta löydetään sosiaalisesti ja yhteiskunnallisesti oikeudenmukainen ratkaisu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kiertotalous vaikuttaa myönteisesti teolliseen muutokseen alueilla sekä toimitus- ja arvoketjuissa. Vaikka eniten lisäarvoa syntyy alueilla, missä teollisuudenalat ovat kehittyneimpiä, puolestaan seuduilla, joiden talous on vähemmän tietoperustainen ja energiaintensiivisempi, tuotetaan ja jalostetaan materiaaleja, jotka tuodaan kiertotalouden piiriin. Muita heikommat alueet voivat selvästikin hyötyä enemmän kiertotaloudesta ja tulla merkittäviksi toimijoiksi tällä alalla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Keskittyminen teollisen muutoksen onnistumiseen alueellisella tasolla edellyttää selvästikin vahvoja keskinäisiä yhteyksiä, tiivistä yhteistyötä ja osaamisen jakamista muiden alueiden kanssa, myös EU:n jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli. On olemassa kattava vuorovaikutusjärjestelmä, johon ilmi selvästi kuuluvat paikalliset pk-yritykset, jotka ovat vuorovaikutuksessa rajatylittävää toimintaa harjoittavien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Nykyinen alueellinen teollinen osaaminen ei yksinään takaa täyttä vaikuttavuutta sosio-ekologisen muutoksen yhteydessä. Tätä osaamista on kuitenkin mahdollista ja välttämätöntä kehittää edelleen investoimalla tietämykseen, välineisiin ja henkilöstöön, ja siitä voi tulla ja siitä on tultava tuottava tekijä muuttuneissa olosuhteissa. Tämä auttaa luomaan uusia tuotteita, palveluja, teknologioita ja mahdollisuuksia. Se puolestaan synnyttää alueilla taloudeltaan vakaita yrityksiä, joissa on houkuttelevia työpaikkoja. Juuri tämä on tavoite, johon Euroopan teollisuusstrategialla on pyrittävä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Aluetta määrittävät suurelta osin sen teollisuusrakenteet, yritykset, työvoima, ihmisten osaaminen, t&k-valmiudet sekä sen yritysten valmistamat tai jalostamat eri tuotteet. Teollinen osaaminen on ilmentymä laajasta kirjosta historiallisia erityispiirteitä. |
| --- | --- |

3.9

Toimitus- ja arvoketjuilla on hyvin erilaisia alueellisia vaikutuksia eri puolilla Eurooppaa. Globaali konteksti on yhtä tärkeä kuin organisointi Euroopassa, mutta sillä on erilaisia vaikutuksia. Neljäs teollinen vallankumous, teollisuus 4.0, ja digitalisaatio sekä tieto- ja viestintäteknologia vaikuttavat merkittävästi mutta hyvin eri tavoin Euroopan teollisuusaloihin ja talouksiin ylipäätään. Tässä mielessä innovaatio- ja kehitysrahastoista tulee entistäkin keskeisempiä alueellisten erojen lieventämisessä.

| 3.10 | Teollisuuden muutoksen mahdollistaville palveluntarjoajille, startup- ja pk-yritykset mukaan luettuina, voidaan avata yhteydet asiakkaisiinsa myös syrjäisemmiltä alueilta käsin, ja houkuttelevia työpaikkoja voidaan luoda myös tällaisissa paikoissa. Erityisesti tietopohjaiset yritykset voivat osallistua arvoketjuihin pitkälti riippumatta siitä, kuinka lähellä ne ovat asiakkaitaan. Lisäksi suuren mittakaavan tehtaiden koneita voidaan usein hallita etäältä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Euroopan komission ekosysteemilähtöinen toimintamalli ei kata kaikkia asian kannalta merkityksellisiä tasoja ja näkökohtia. Siinä selvästi korostetaan, että on tärkeää tarkastella siirtymän etenemistä myös alueellisesta näkökulmasta ja varmistaa, että yritykset – myös yhteisötalouden yritykset – muodostavat tämän koko poliittisen operaation perustan. On tärkeää osoittaa, miten tämä liittyy arvoketjuihin ja miten yksittäisten ekosysteemien eri osatekijät vastaavat muiden ekosysteemien osatekijöitä. |
| --- | --- |

3.11

4.   Vaihtoehdot siirtymäväylille teollisuuden sosioekonomista kehitystä koskevan kokonaisvaltaisen tarkastelutavan mukaisesti

| 4.1 | Vaikka innovointi liittyykin laajalti uusiin teknologioihin tai tieteellisen tutkimuksen läpimurtoihin, on myös mahdollista käyttää olemassa olevaa osaamista perustana paremmille tai uusille tuotteille ja palveluille. Uudet teknologiat nivoutuvat olemassa oleviin perinteisiin teknologioihin. On myös muita selkeitä esimerkkejä siitä, miten vakiintuneet perinteiset valmistusmenetelmät ja asteittainen innovointi ja teollisuudenalojen nykyaikaistaminen ovat kytköksissä toisiinsa: ilma-aluksissa käytettävien uusien ja kevyempien materiaalien hyödyntäminen ajoneuvoissa, kevyempien materiaalien käyttö autoteollisuudessa ja bioteknologian soveltaminen uusien lääketieteellisten välineiden ja palvelujen suunnittelussa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kehittyneet tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurit edistävät uusien mahdollisuuksien syntymistä ja auttavat luomaan innovatiivisia ja kestäväpohjaisia ratkaisuja, jotka kuvastavat alueellisia erityispiirteitä. Esimerkiksi 3D-tulostinten käyttö tarjoaa mahdollisuuksia kehittää ja suunnitella tuotteita yhdessä paikassa ja asettaa ne tarvittaessa fyysisesti saataville useissa eri paikoissa. Tämä auttaa vähentämään kuljetukseen liittyviä ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhteisötalouden käsitteillä voi olla merkittävä rooli sosioekonomisessa muutoksessa luotaessa uusia oppimis-, elin- ja työllistymismahdollisuuksia sekä vaihtoehtoisia palvelu- ja tuki-infrastruktuureja paikallisyhteisöissä, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja riskiryhmiin kuuluville henkilöille. Yleishyödyllisten palvelujen ohella näihin käsitteisiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia valmisteltaessa asiantuntevasti ja tehokkaasti yhteiskunnan ja talouden toimijoita innovoinnin ja muutoksen vaatimuksiin ja seurauksiin erityisesti alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Julkisilla rakenteilla on suuri vastuu muutoksen ja kehityksen mahdollistavien olosuhteiden luomisessa tarjoamalla yleishyödyllisiä palveluja, jotka ovat kaikkien talouden toimijoiden saatavilla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tämä on myös osa yleishyödyllisiltä palveluilta edellytettävää kehitystä, jolloin kyse on esimerkiksi jatkuvan täydennyskoulutuksen järjestämisestä työvoiman osaamisen päivittämiseksi, joka on välttämätöntä pyrittäessä parantamaan työntekijöiden taitotasoa ja auttamaan yrityksiä selviytymään innovoinnin ja muutoksen keskellä. Näin myös ammattitaitoiset työntekijät juurtuvat paremmin alueelle ja osallistuvat meneillään olevan rakenteellisen – ja ekologisen – muutoksen muovaamiseen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Energiaintensiivisille teollisuudenaloille on olemassa monia yhteisiä ratkaisuja hiilestä irtautumiseksi ja siten mahdollisuuksia yhteisiin investointeihin (esim. puhdas vety, talteenotetun ja varastoidun hiilidioksidin uudelleenkäyttö). Myös kiertotalouden ja teollisen symbioosin tehostaminen ovat merkittäviä näkökohtia teollisuuden hiilestä irtautumisessa ja valmistauduttaessa tulevaisuuteen, jolle ovat ominaisia tehokkaat ja tuottavuudeltaan erittäin vahvat yritykset. |
| --- | --- |

4.6

5.   Säällistä työtä kestävän kehityksen mukaisissa teollisuus- ja palveluyrityksissä tarjoavien alueellisten työmarkkinoiden merkitys

| 5.1 | Alueita, yrityksiä ja niiden taloudellista suorituskykyä on ymmärrettävä ja analysoitava yksityiskohtaisesti niiden toimialakohtaisen perusosaamisen ja työvoiman näkökulmasta. Tähän tarkasteluun sisältyvät myös infrastruktuuri, sijainti, resurssien määrä, yrittäjähenkisyys ja institutionaalinen rakenne. Tämä on tärkeää, jotta voidaan mahdollistaa käytettävissä olevan työvoiman erittäin suuri pätevyys ja ennakoida tulevia taitotarpeita osaamisvajeen välttämiseksi (esim. insinöörit). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Yhteistyö korkeakoulujen, myös soveltavaan tieteeseen erikoistuneiden korkeakoulujen, ja tutkimuslaitosten kanssa voi auttaa luomaan uusia teollisia mahdollisuuksia, jotka voivat tuottaa tulokseksi uusia työpaikkoja jo vakiintuneissa yrityksissä, monikansallisissa yrityksissä, pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Inhimillisellä tasolla alueet, jotka toivottavat tervetulleiksi ja integroivat uusia tulokkaita toimiviin sosioekonomisiin rakenteisiin, ovat suotuisassa asemassa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Alueet, missä ammattitaitoinen työvoima on integroitunut tiiviisti sosioekonomisiin rakenteisiin ja tuntee viihtyvänsä, voivat myös houkutella tehokkaiden virallisten ja epävirallisten osaamisverkostojen avulla dynaamisia toimialoja ja yrityksiä, joille on ominaista korkea lisäarvo. Työvoima myötävaikuttaa näin ollen oleellisesti alueen innovatiivisen teollisen kapasiteetin määräytymiseen ja auttaa olennaisesti tukemaan nykyaikaistamis- ja muutosprosesseja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Työntekijöiden taidot ja erityisosaaminen sekä niiden jatkuva parantaminen voivat luoda perustan uudelleenjärjestelyille ja liiketoimintamallien muutoksille sekä tulevalle kasvulle ja uusille markkinoille. Se, ettei alueellisia kehitysmahdollisuuksia tunnusteta tai hyödynnetä, johtaa useissa tapauksissa työntekijöiden jatkuvaan poismuuttoon, mikä heikentää aina valmiuksia ja osaamista, joita alueilla tarvitaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman luomien mahdollisuuksien kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n 9.–10. kesäkuuta 2021 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto ”Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta” (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 23).

1

(2)  Tässä viitataan erityisesti kolmeen yleistavoitteeseen: vähintään 78 prosenttia 20–64-vuotiaista on työelämässä, vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu vuosittain koulutukseen ja köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää supistetaan vähintään 15 miljoonalla.

2

(3)  ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen, 11. kesäkuuta 2020 (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1).

3

(4)  ETSK:n päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmasta, 9. kesäkuuta 2021 (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

4

(5)  https://www.ilo.org/global/topics/green-jobs/publications/WCMS_432859/lang--en/index.htm

5

(6)  Ks. asiakokonaisuuteen INT/935 (2021) kuuluva ETSK:n lausunto EU:n uudesta teollisuusstrategiasta (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

6

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Demokratian ja oikeusvaltion yhteisiin arvoihin perustuva vahva transatlanttinen kumppanuus maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi ja kansainvälisen järjestyksen säilyttämiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/09)

| Esittelijä: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Peter CLEVER |

Esittelijä:

Christian MOOS

Toinen esittelijä:

Peter CLEVER

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 35 artikla |
| | Päätöslauselma |
| Vastaava jaosto | Ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/3/5 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 35 artikla

Päätöslauselma

Vastaava jaosto

Ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

17.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Maailmanjärjestys, jossa noudatetaan lakeja eikä vahvemman oikeutta, sekä demokratia ja oikeusvaltioperiaate liittyvät erottamattomasti toisiinsa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Demokratia ja oikeusvaltio eivät voi toimia ilman moniarvoisen, riippumattoman ja elinvoimaisen kansalaisyhteiskunnan, myös riippumattomien työmarkkinaosapuolten, osallistamista. Siksi on niin tärkeää, että käsillä olevan lausunnon suositukset transatlanttisesta kansalaisyhteiskunnasta ja erityisesti transatlanttisen foorumin edistämisestä konkretisoidaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Eräiden EU:n jäsenvaltioiden demokraattinen järjestys on haurastunut. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kahden viime vuosikymmenen geopoliittiset muutokset ovat horjuttaneet vakavasti monenvälistä maailmanjärjestystä ja heikentäneet keskeisiä kansainvälisiä organisaatioita merkittävästi. Erityisesti Kiina mutta myös Venäjä ja alueellisesti Turkki luovat erityisiä haasteita, joihin Eurooppa pystyy vastaamaan vain vahvistamalla jälleen transatlanttista kumppanuutta. Yhdysvallat on sekin riippuvainen demokraattisista liittolaisistaan maailmassa ja siten erityisesti myös Euroopasta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa ajatusta demokratioiden liitosta ja toteaa itsekriittisesti, että yleismaailmallisia arvoja ja oikeuksia on ryhdyttävä viipymättä puolustamaan nykyistä ponnekkaammin. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi yhdessä oltava demokratian, rauhan ja turvallisuuden tae koko maailmassa ja tuettava oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia kaikille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Yhdysvaltojen joukkojen ja niiden liittolaisten hätäinen vetäytyminen Afganistanista osoittaa hirvittävällä tavalla, missä määrin vapaa maailma on riippuvainen Yhdysvaltojen tarjoamasta turvallisuustakuusta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n on puhuttava ulko- ja turvallisuuspolitiikassa yhdellä äänellä ja uudistettava käyttämäänsä monitulkintaista strategisen riippumattomuuden käsitettä strategisen toimintavalmiuden suuntaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ei saa syntyä tilannetta, jossa Eurooppa on yhtä kaukana maailman eri suurvalloista. EU:n olisi yhdessä Yhdysvaltojen kanssa ja demokratioiden liiton puitteissa puolustettava liberaalia maailmanjärjestystä ja erityisesti otettava tavoitteeksi Kiinan hillitseminen yhteistyössä muiden kanssa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Etyj on yleiseurooppalaisen turvallisuusjärjestelmän kulmakivi, ja sitä pitäisikin vahvistaa vuoropuhelun käymiseksi Venäjän kanssa. Nord Stream 2 -hanke on keskeytettävä niin kauaksi aikaa kuin Venäjä rikkoo Ukrainassa kansainvälistä oikeutta. Muuten Moskovalla on käsissään jälleen uusia painostuskeinoja Itä-Euroopan maita vastaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Euroopan turvallisuusjärjestelmää on vahvistettava yhdessä Naton kanssa, ja Natossa pitäisi niin ikään käydä vuoropuhelua arvoista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kansalaisyhteiskunnan transatlanttista yhteistyötä on edelleen vahvistettava. ETSK:n EU:ssa takaaman kaltainen yhteinen vuoropuhelu kansalaisoikeuksista, disinformaation vastustamiskyvystä, tiedotusvälineiden vapaudesta, ilmastotoimista, sosiaalisista oikeuksista, kuluttajansuojasta ja demokratian edistämisestä on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. Pitkällä aikavälillä transatlanttinen kumppanuus voi siirtyä kohti transatlanttista yhdentymistä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Oikeusvaltioperiaate ja liberaali maailmanjärjestys

| 2.1 | ETSK toteaa, että liberaali maailmanjärjestys sekä oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian noudattaminen liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Liberaalia maailmanjärjestystä ei pystytä säilyttämään, jos oikeusvaltioperiaatetta noudattavat demokraattiset toimijat menettävät liikaa valtaa autoritaarisiin tai totalitaarisiin toimijoihin nähden. Toisaalta on myös niin, että jos merkantilismi ja protektionismi korvaavat sääntöihin perustuvan vapaan kaupan, yhteisön sisällä ne voimat, jotka kyseenalaistavat liberaalin ja oikeusvaltioon perustuvan demokratian, saavat ilmaa siipiensä alle. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK pitää liberaalia maailmanjärjestystä sääntöihin perustuvan, oikeudenmukaisen ja kestävällä pohjalla olevan kaupan, Pariisin ilmastotavoitteiden ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden ennakkoedellytyksenä. Vahvemman oikeuteen, eristäytymiseen, itseriittoisuuteen ja valtahierarkkisiin kauppasuhteisiin perustuva maailmanjärjestys ei voi ruokkia tai vahvistaa luovaa ja innovatiivista yrittäjyyttä, joka hyödyttää taloutta pitkäaikaisesti, eikä se mahdollista kunnianhimoisten ympäristö- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK kannattaakin YK:n ja sen alajärjestöjen kautta tehtävän valtioiden välisen yhteistyön perussääntöjen vahvistamista ja pitää myönteisenä ajatusta kaikkien demokratioiden liittoutumisesta, sillä kansainväliset instituutiot saatiin toisen maailmansodan jälkeen ylipäätään perustettua nimenomaan Yhdysvaltojen demokraattisen vaikutusvallan ansiosta ja niillä on tulevaisuutta vain, jos mukana on muulle maailmalle avoin ja demokraattinen Amerikka. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK toteaa itsekriittisesti, että Euroopan poliittisten toimijoiden lisäksi myös Euroopan järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta piti demokratiaa ja oikeusvaltiota kylmän sodan päättymisen jälkeen liian kauan pysyvästi varmistettuina yleismaailmallisina arvoina. Maailmassa on kuitenkin vahvoja toimijoita, jotka ovat kansainvälisen oikeuden mukaan sitoutuneet näihin arvoihin mutta käytännössä jättäneet ne täysin huomiotta. Oman arvoperusteisen järjestyksen säilyttäminen ei ole itsestään selvää. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Monenväliselle järjestykselle – jota EU pyrkii herkeämättä edistämään, vaikka sen toimivaltuudet ovat rajalliset – ovat luonteenomaisia demokraattisten ja oikeusvaltioperiaatetta noudattavien valtioiden ja valtioryhmittymien perusarvot, jotka juontavat juurensa maallisen ja hengellisen vallan erottamisesta, Magna Cartasta, habeas corpus -periaatteesta ja YK:n yleiskokouksen antamasta ihmisoikeuksien yleismaailmallisesta julistuksesta ja ovat liberaalin demokratian ja oikeusvaltion välttämättömiä edellytyksiä. EU ja Yhdysvallat sekä niiden kanssa hyvissä väleissä olevat liberaalit demokratiat jakavat kyseiset arvot. YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 30 artiklassa todetaan yksiselitteisesti: ”Mitään tässä julistuksessa ei saa tulkita niin, että valtio, ryhmä tai yksityinen henkilö voi sen perusteella katsoa oikeudekseen tehdä sellaista, mikä voisi hävittää tässä määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia.” |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Liberaalien demokratioiden yhteisenä nimittäjänä on, että niitä ei olisi olemassa ilman moniarvoista, riippumatonta ja elinvoimaista kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Transatlanttisten suhteiden merkitys Euroopan asemalle maailmassa

| 3.1 | Kahden viime vuosikymmenen geopoliittiset muutokset ovat horjuttaneet vakavasti liberaalia maailmanjärjestystä ja heikentäneet keskeisiä kansainvälisiä organisaatioita merkittävästi. Hallitsevia voimia ovat olleet yhä aggressiivisemmin toimiva Kiinan kansantasavallan valtaeliitti ja vaarallisesti lisääntyvä Yhdysvaltojen eristäytyminen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yhdysvallat ei kykene säilyttämään liberaalia maailmanjärjestystä yksin, sillä maalla on omat yhteiskunnalliset jännitteensä ja haaste on maailmanlaajuinen. Yhdysvaltain väestö suhtautuu hyvin skeptisesti kalliisiin sotilasoperaatioihin maailman kaukaisilla alueilla. Afganistan osoittaa raa’asti, että tarvitaan kiireellisesti liberaalien demokratioiden uutta uskottavaa strategiaa ja EU:n aktiivisempaa sitoutumista Yhdysvaltojen taakan keventämiseksi. Tämä ei saa rajoittua sotilaallisiin voimavaroihin, jotka kuitenkin ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Yhdysvallat kääntyi vuonna 2011 pettyneenä pois epävakaasta Lähi-idästä. Syntyneen tyhjiön täytti ensin ”Islamilainen valtio”. Kun se tuhottiin Irakissa ja Syyriassa, tilalle tuli eritoten Venäjä. Samana merkittävänä vuonna Yhdysvaltain silloinen ulkoministeri Hillary Clinton totesi, että politiikan tulevaisuus määräytyy Aasiassa eikä Afganistanissa tai Irakissa. Eurooppa ja Lähi-itä olivat päätyneet Yhdysvaltojen intresseissä ja strategiassa marginaaliin. Afganistanissa tämä Euroopan vakauden ja turvallisuuden kannalta vaarallinen politiikka näyttää jatkuvan presidentti Joe Bidenin johdolla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Eurooppa ei edelleenkään ole Yhdysvaltojen ulkopolitiikan painopiste. Yhdysvallat panostaa huomionsa ja resurssinsa täysimääräisesti Kiinan rajoittamattomaan nousuun, jota pandemia mahdollisesti kiihdyttää. Lisäksi Latinalaisen Amerikan tilanne on jälleen kärjistynyt ja alueella esiintyy autoritaarisia pyrkimyksiä ja korruptiota ja osa valtioista on peräti toimintakyvyttömiä. Latinalainen Amerikka on jo poismuuton vuoksi Yhdysvalloille läheisempi kuin Eurooppa tai Afrikka. Afrikka, jonka väkiluku kasvaa maailman nopeinta vauhtia, ei saa Yhdysvalloilta juurikaan huomiota, kun taas naapurissa oleva Eurooppa osoittaa kiinnostusta, mutta siltä puuttuu strategia, toisin kuin Afrikassa hyvin aktiiviselta Kiinalta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kiinassa on jatkunut Deng Xiaopingin kaudella 1980-luvun lopulla alkanut nopea talouskasvu, ja maa on pyrkinyt Xi Jinpingin virkaanastumisen jälkeen yhä itsetietoisemmin uudenlaiseen maailmanlaajuiseen valta-asemaan. Rauhanomaista ulkopolitiikkaa harjoittavasta diktatorisesta kehitysmaasta on kehkeytynyt Aasiassa sotilasmahtiaan näyttävä ja uhkaavastikin käyttäytyvä poliisivaltio, joka toimii sisäisesti (jälleen) totalitarismin hengessä. EU:lla ei ole selkeää Kiina-strategiaa, ja se runnoi Saksan puheenjohtajakaudella poliittisista syistä läpi kahdenvälisen investointisopimuksen, joka ei velvoita Kiinaa juuri mihinkään, myöskään yhdistymisvapauden kaltaisten perusoikeuksien toteuttamiseen, ja on Euroopan etujen mukainen parhaimmillaankin vain näennäisesti. ETSK on erittäin huolissaan mahdollisista seurauksista, erityisesti disinformaation ja vaikutusvallan osalta, sillä sopimus avaa myös uutis-, media- ja viihdealat Kiinan investoinneille. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Kiinassa on meneillään massiivinen sotilasvarustelu. Nyt avoimen aggressiivisesti toimiva uusi maailmanvalta uhkaa yhä äänekkäämmin jopa vallata Taiwanin, pyrkii saamaan hallintaansa maailmantalouden kannalta ensiarvoisen tärkeitä merten kauppareittejä, rikkoo kaikkia itse tekemiään kansainvälisiä sitoumuksia demokratian ja vapauden turvaamisesta Hongkongissa ja sortaa muslimiväestöä luoteisissa maakunnissaan ennennäkemättömän laajasti ja julmasti. Tämä ei ole estänyt Kiinan kommunistista puoluetta tarjoamasta Afganistanin romahtaessa välittömästi hyviä suhteita talebanille, sillä länsimaiden epäonnistuminen Afganistanissa vahvistaa Kiinan kommunistisen puolueen suosimaa monenvälistä mutta epäliberaalia maailmanjärjestystä. Monenvälisyyden käsite, joka on tähän asti ollut myönteinen, on siis muuttunut. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Kiinan vaikutusvallasta on tullut Euroopassa tekijä, jota ei voida jättää huomiotta taloudessa eikä politiikassa. Peking vie pitkäjänteisesti eteenpäin silkkitiehankettaan, valtaa strategisia asemia yksi toisensa jälkeen ja saattaa Afrikan ja Aasian maita poliittisesti riippuvaisiksi itsestään tarjoamalla suuria, mutta todellisuudessa kahlehtivia lainoja, jotka ovat edullisia vain päällisin puolin tarkasteltuina. Peking on myös saanut hallintaansa tärkeää infrastruktuuria Kaakkois-Euroopassa. Esimerkkejä EU:n piiristä ovat Pireuksen satama Kreikassa ja moottoriteiden rakentaminen Montenegroon sekä 5G-verkon kehittäminen. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Osa Euroopan taloudesta, joukossa erityisesti saksalaisia yrityksiä, on nykyisin vaarallisen riippuvaista Kiinan markkinoista, jotka tarjosivat Euroopan teollisuudelle aluksi lähinnä alihankintaa avaamatta markkinoita kuitenkaan käytännössä. Eräät konsernit pohtivat perustellusti uudelleen toimitusketjujaan, jotka ovat aivan liian yksipuolisia ja viime kädessä riippuvaisia kiinalaisten johtajien mielivallasta. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Kiinan markkinoille on ollut maan WTO:hon liittymisen jälkeenkin vaikeaa ellei mahdotonta päästä. Oikeudenmukaisuudesta ja vastavuoroisuudesta ei voi puhua vielä pitkään aikaan. Maa vääristää maailmanlaajuista kilpailua myöntämällä tukia ja kieltäytymällä itsepäisesti vähentämästä ylikapasiteettia. Kiinan kommunistisen puolueen määräysvallassa oleva valtio on harjoittanut alusta alkaen järjestelmällisesti teollisuusvakoilua ja pakottanut siirtämään tietoa yhteisyritysten kautta. Kiina avaa tällä hetkellä ovensa vain sellaisille ulkomaisille investoijille, joiden taitotietoa se itse tarvitsee, ja suojelee kiinalaisia yrityksiä yhä edelleen kaikilta riskeiltä kilpailua vääristäen. Kaikki tämä on ristiriidassa avoimen keskinäisen ja reilun markkinajärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.6 | Sen jälkeen, kun Vladimir Putin piti Münchenin turvallisuuskonferenssissa vuonna 2007 huomionarvoisen puheensa, Venäjä on valitettavasti irtautunut yhä selvemmin yhteistyöstä länsimaiden kanssa. Moskova alkoi jo varhaisessa vaiheessa käyttää naapurivaltioidensa riippuvuutta kaasutoimituksista painostuskeinona. Ellei tämä ole riittänyt ja jos entiset neuvostotasavallat ovat pyrkineet liian lähelle Euroopan unionia ja siten länttä tai niiden pyrkimykset vahvistaa riippumattomuuttaan ovat voimistuneet liikaa, Moskovan johto on käynyt maan liepeillä entisen Neuvostoliiton vaikutuspiirissä avointa tai piilosotaa ja liitti Krimin kansainvälisen oikeuden ja omien Ukrainan valtion aluetta koskevien sopimussitoumustensa vastaisesti Venäjään. Kremlin valtaapitävät ovat käyttäneet vuoden 2011 lyhyttä arabikevättä seurannutta epävakautta raa’asti hyväkseen omien tarkoitusperiensä saavuttamiseksi. Lisäksi nämä tahot käyvät kybersotaa liberaaleja ja demokraattisia valtioita vastaan, toteuttavat kohdennettuja disinformaatiokampanjoita, tukevat ääriliikkeitä ja -puolueita ja ovat todistetusti vaikuttaneet demokraattisten maiden vaaleihin, erityisesti brexit-kampanjaan ja Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Ne seuraavat arvostelijoitaan eri puolilla maailmaa ja tekevät hyökkäyksiä heitä vastaan, myös Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Turkki on Recep Tayyip Erdoğanin vallan alla – pakolaissopimuksesta huolimatta – loitonnut poliittisesti kauas EU:sta ja yhä kauemmas myös demokraattisten valtioiden perustavanlaatuisesta yhtenäisyydestä, mikä tekee siitä yhä ongelmallisemman Nato-kumppanin. Itäisellä Välimerellä tietoisesti aiheutetut jännitteet, jotka liittyvät Kreikan saariin ja porauksiin Kyproksen rannikon edustalla, sekä Turkin rooli Pohjois-Syyrian kurdialueilla ja myös Libyan sodassa ovat etäännyttäneet maata EU:sta yhä enemmän. Irtautuminen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä koskevasta Istanbulin yleissopimuksesta on huolestuttava poliittinen signaali. Vaikka EU:hun liittyminen, joka vaikuttaa epätodennäköiseltä ja voi parhaimmillaankin toteutua vain hyvin pitkällä aikavälillä, on yhä kaukaisempi ajatus, maa pyrkii jälleen nykyaikaistamaan tullisopimusta, täyttämään viisumivapauden tunnetut edellytykset, pitämään yllä korkean tason neuvotteluja ja vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan yhteyksiä. On syytä huomata, että viimeaikaiset kyselytutkimukset osoittavat, että Turkin kansalaiset suhtautuvat erittäin myönteisesti EU:hun. Mikään ei kuitenkaan etene niin kauan kuin Turkin valtionhallinto ei toteuta liennytys- ja lähentymistoiveiden tueksi kauaskantoisia ja tehokkaita toimia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Edellä mainittu Euroopan kannalta erityisen merkityksellinen kehitys – Putinin tyylinen yhä aggressiivisempi historian uudelleenkirjoittaminen, uusottomaanisten fantasioiden vallassa elävän Turkin presidentin selänkääntö Euroopalle, järjestyksen romahtaminen suuressa osassa Lähi- ja Keski-itää ja Euroopan yhä yksipuolisempi taloudellinen riippuvuus Kiinasta – on tapahtunut vain reilun vuosikymmenen aikana. Samaan aikaan Eurooppa on menettänyt merkitystään Yhdysvaltojen politiikassa ja molemmat osapuolet ovat vieraantuneet poliittisesti toisistaan vuonna 2002 aloitetun ”terrorismin vastaisen sodan” seurauksena. Yhdysvallat ja EU ovat kuitenkin aina olleet ja ovat edelleen ylivoimaisesti läheisimmät kumppanit niin politiikassa, kulttuurin alalla kuin taloudessakin. EU:lla on paljon tarjottavaa tässä liberaalin maailmanjärjestyksen kannalta olennaisessa transatlanttisessa kumppanuudessa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Yhdysvallat osallistui vuoden 2010 tienoille saakka aktiivisesti demokratian edistämiseen EU:n uusissa jäsenvaltioissa. Vuonna 2010 vaikutti Yhdysvaltain kannalta siltä, että siirtymävaiheessa olleet Keski- ja Itä-Euroopan maat olivat kehittyneet vakaiksi ja demokraattisiksi markkinatalouksiksi erityisesti Kaakkois-Euroopassa jatkuvista korruptio-ongelmista huolimatta. Unkarin entisen pääministerin Viktor Orbánin palattua valtaan vuonna 2010 maassa alkoi kuitenkin muutosprosessi kohti ”epäliberaalia demokratiaa”. Unkari oli ensimmäinen EU-maa, joka useista eri syistä lähti tälle tielle. Muutama vuosi myöhemmin myös Puola alkoi edetä kohti autoritaarista demokratiaa, jossa tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus ovat rakoilleet hallituksen vaikutuksesta. On muitakin EU-maita, joissa vallitsee vaihtelevassa määrin samanlaisia suuntauksia, mikä johtaa yhä useammin jännitteisiin myös Yhdysvaltojen kanssa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Demokraattisen järjestyksen vakaus on tällä hetkellä vaarassa useissa EU:n jäsenvaltioissa. Eräät hallitukset hakevat suuntaa sellaisista autoritaarisista hallitsemismalleista ja -tavoista, jotka eivät ole missään tapauksessa yhteensopivia EU:n perusarvojen kanssa. Lisäksi on nähtävissä massiivisia vaikutusyrityksiä unionin ulkopuolisista maista, jotka pyrkivät horjuttamaan Euroopan vakautta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Osa eurooppalaisista Nato-maista, mm. väkiluvultaan ja taloutensa suorituskyvyltä suurin EU-valtio Saksa, ei ole vuosiin investoinut riittävästi puolustusvalmiuksiinsa eikä näin ollen täyttänyt puolustusliitossa tekemiään sitoumuksia, ja ne ovat ajaneet Brysselissä käytännössä sitä, että unioni pitää yhtä suuren etäisyyden 2000-luvun eri suurvaltoihin. Se, että EU haluaa nähdä samanaikaisesti Yhdysvallat turvallisuuskumppanina, Venäjän raaka-aineiden lähteenä, Kiinan talouden eldoradona ja Euroopan moraalisena supervaltana ilman, että unionin itsensä tarvitsisi tosiasiallisesti kehittää ulko- ja turvallisuuspoliittisia valmiuksiaan määriteltyjen intressien puolustamiseksi ja tarvittaessa myös vakauden edistämiseksi järein toimin, ei selvästikään ole toimiva eikä tulevaisuuden kannalta kestävä ajattelutapa. Unioni sahaa myös itse omaa oksaansa, kun se reagoi moniin liberaalin maailmanjärjestyksen, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen vastaisiin hyökkäyksiin epäröivästi, vaikka tarvittaisiin nimenomaan selkeyttä. Se tekee itsestään haavoittuvaisen ja avaa kolmansille maille vaikutusmahdollisuuksia myös Länsi-Balkanilla, jonka on tulevaisuudessa kuitenkin määrä olla kiinteä osa EU:ta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EU näyttää pitäytyvän Trumpin aikana kehitetyssä, vähintäänkin moniselitteisessä toimintamallissa, jota kutsutaan Brysselissä strategiseksi riippumattomuudeksi. Strateginen riippumattomuus ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ei olisi vahvan transatlanttisen kumppanuuden hengen mukaista. Monet EU-päättäjät uneksivat edelleen yhtä suuren etäisyyden säilyttämisestä Yhdysvaltoihin, Venäjään ja Kiinaan. Yleinen mieliala kansalaisten keskuudessa, myös osassa järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, kallistuu samaan suuntaan. Eurooppa on kuitenkin paljon lähempänä Yhdysvaltoja kuin Kiinaa tai Venäjää. Ei voida ajatellakaan saman etäisyyden pitämistä näihin tahoihin. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU:n ja Yhdysvaltojen olisi yhdessä oltava demokratian, rauhan ja turvallisuuden tae koko maailmassa ja tuettava oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia kaikille. Ne ovat kuitenkin epäonnistuneet täysin Afganistanissa. Amerikkalaisten ja heidän eurooppalaisten liittolaistensa hätäinen sotilaallinen vetäytyminen Afganistanista osoittaa hirvittävällä tavalla, missä määrin vapaa maailma ja siten myös Eurooppa ovat riippuvaisia Yhdysvaltojen voimanosoituksista. Tässä tilanteessa EU paljastaa huolestuttavan strategisen heikkoutensa ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puuttumisen. |
| --- | --- |

3.13

4.   Toimintasuosituksia

| 4.1 | EU:n olisi tartuttava Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin tarjoukseen demokratioiden liiton perustamisesta ja edistettävä sen toteutumista. Sen tulee kannustaa Yhdysvaltoja pyrkimään jälleen päättäväisesti johtoasemaan ihmisarvon, vapauden, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen vaalijana. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Demokratioiden liittoon osallistumisen ehtona on oltava, ettei sen jäsenten sitoutumista oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan ole syytä epäillä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n olisi yhdistettävä vahvana ja uskottavana globaalina mahtina voimansa maailman demokratioiden ja Yhdysvaltojen kanssa ja otettava tavoitteeksi Kiinan hillitseminen yhteistyössä muiden kanssa (1). Yhdessä toteutettava Kiinan hillitseminen merkitsee – toisin kuin kylmän sodan liennyttäminen – sitä, että demokratioiden liitto suojelee ja puolustaa Kiinan oikeutettuja etuja mutta reagoi selkeällä ja järeällä diplomatialla, kun tapahtuu vakavia ihmisoikeusloukkauksia, kuten uiguurien tapauksessa, tai kun maa rikkoo jopa itse tekemiään kansainvälisiä sopimuksia, kuten Hongkongissa on tapahtunut. Näiden arvojen on heijastuttava myös EU:n ja Kiinan välisen investointisopimuksen käsittelyyn, ja EU:n tulisi lykätä sopimusta niin kauan kuin laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset jatkuvat eikä perusoikeuksia, kuten yhdistymisvapautta, panna täytäntöön. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Etyj on yleiseurooppalaisen turvallisuusjärjestelmän kulmakivi. Sitä pitäisi vahvistaa etenkin vuoropuhelun käymiseksi Venäjän kanssa, jotta vältettäisiin avointen ja lukkiutuneiden konfliktien (kuten Transnistrian konfliktin) kärjistyminen entisestään ja luotaisiin perusta mahdolliselle paluulle lähempään yhteistyöhön edellyttäen, että maa tunnustaa kansainvälisen oikeusjärjestyksen. Kansainvälisen oikeuden vastaisen valtapolitiikan lopputuloksia ei pidä tunnustaa – ei Ukrainassa, Valko-Venäjällä eikä muuallakaan. Tämän on johdonmukaisesti sisällyttävä yhteiseen transatlanttiseen strategiaan ja demokratioiden liiton politiikkaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:n olisi keskeytettävä lähes valmiiksi saatu Nord Stream 2 -hanke, kunnes Ukrainan konfliktiin on löydetty ratkaisu ja muut kansainvälisen oikeusjärjestyksen perustavanlaatuiset loukkaukset, kuten demokraattisen opposition mielivaltainen sorto vainoineen ja pidätyksineen esimerkiksi Aleksei Navalnyin tapauksessa, on oikaistu. Energiahuollon osalta EU:n on pantava johdonmukaisesti täytäntöön vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet ja monipuolistettava energialähteitään. Niiden EU-maiden oikeutetut edut, jotka kuuluivat entisen Neuvostoliiton valtapiiriin, on otettava kaikilta osin huomioon Venäjän kanssa tehtävissä kaasusopimuksissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Naton ja Euroopan unionin jäsenvaltioina eivät ole täsmälleen samat valtiot, mutta Nato on joka tapauksessa sotilasliittoutuma, jonka avulla Pohjois-Amerikan ja Euroopan demokratioiden turvallisuus varmistetaan. Puolueettomuus on Euroopan maille mahdollista vain Naton katveessa ja siis käytännössä myös sen suojeluksessa. EU-maiden olisikin sovittava yhteisistä turvallisuusrakenteista, jotka ovat yhteensopivia Pohjois-Atlantin liiton vahvistamisen kanssa tai vahvistavat liittoa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Naton jäseninä olevien EU-maiden on tehtävä puolustusliiton puitteissa sovitut panostukset ja suoritukset ja pidettävä siis kiinni etenkin Naton huippukokouksessa Walesissa vuonna 2014 vahvistetusta kahden prosentin tavoitteesta. Nato ei ole yhtä kuin suunniteltu demokratioiden liitto, joka kattaa myös Tyynenmeren alueen. Pohjois-Atlantin puolustusliitossa on sitä paitsi aina ollut myös epädemokraattisia jäsenvaltioita. Myös Naton on kuitenkin vahvistettava ja selkiytettävä sisäistä keskusteluprosessia arvoistaan. Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättäminen ei saa jäädä ilman seurauksia myöskään Natossa. Tulevaisuuden turvallisuusriskit eivät liity enää yksinomaan epäsymmetrisesti toimivien terrorististen mahtien aiheuttamiin uhkiin vaan myös ja ennen kaikkea kansainvälisen oikeusjärjestyksen haastamiseen. Oikeusjärjestys taas kytkeytyy erottamattomasti sitä toteuttavien valtioiden liberaaliseen ja demokraattiseen järjestelmään. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Henry Kissinger ei kysellyt Euroopan puhelinnumeroa tyhjän päiten. EU:n tulee koordinoida ulko- ja turvallisuuspolitiikkaansa entistä tehokkaammin ja uskoa vastuu tästä politiikasta tulevaisuudessa Euroopan parlamentin sekä sen valvoman legitiimin toimeenpanoelimen käsiin. Neuvoston olisi päätettävä ulko- ja turvallisuuspoliittisista kysymyksistä määräenemmistöäänestyksellä. EU:n jäsenvaltioiden on tiedostettava, että niiden moniäänisyys vie niiltä itseltään kaiken käytännössä vaikutuksia aikaan saavan suvereeniuden. Viimeksi mainittu voidaan saada takaisin vain yhdistämällä määräysvalta ja välineet. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EU:n on uudistettava kehittämäänsä strategisen riippumattomuuden käsitettä, joka on vähintäänkin moniselitteinen. EU on sekä poliittisesti että sotilaallisesti kaikkea muuta kuin riippumaton. Riippumattomuus ei ole edes toivottavaa monenvälisessä järjestyksessä, jonka on perustuttava vapaaseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään kauppaan. Strateginen riippumattomuus ei voi eikä saa merkitä sitä, että ollaan yhtä kaukana kaikista muista maailmanmahdeista. Yhdysvallat on kiistatta demokraattinen oikeusvaltio, ja se on talous- ja turvallisuusasioissa edelleen Euroopan korvaamaton kumppani, jolla on kaikista eturistiriidoista huolimatta samat perusarvot keskeisissä asiakysymyksissä. Peking kiittää nimenomaisesti Euroopan strategisen riippumattomuuden epäselvää käsitettä, mutta monien transatlanttisten kumppaneiden reaktiot osoittavat selvästi, että ne joko suhtautuvat siihen kielteisesti tai pitävät sitä moniselitteisenä. Monitulkintaisuus on kuitenkin myrkkyä strategiselle kumppanuudelle. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EU:n olisi otettava strategisen riippumattomuuden sijaan tavoitteekseen strateginen toimintavalmius (strategic capacity). EU muotoilee parhaillaan ”määrätietoisuuden” käsitettä, joka viittaa tähän suuntaan. EU:n olisi kuitenkin pidätyttävä ylisanoista, jotka ovat olleet tunnusomaisia sen kymmenvuotissuunnitelmille ainakin Lissabonin strategiasta lähtien. EU ei ole pystynyt toistaiseksi saavuttamaan yhtäkään merkittävää tällä tavoin määriteltyä tavoitetta. Sen tulisi olla samanaikaisesti vaatimattomampi ja toimia päättäväisemmin ja ennakoivammin. Pelkkä toimintakyvyn tai määrätietoisuuden määrittely ja niistä päättäminen ei kuitenkaan riitä, vaan niiden on perustuttava tosiseikkoihin, joista on näyttöä. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK:n mielestä kahdenväliset kauppa- ja investointisopimukset tulee suunnitella niin, että ne voidaan nivoa uudistettuun maailmankauppajärjestelmään. Ne eivät saa haitata liberaalia monenvälistä maailmanjärjestystä, vaan niiden on turvattava se ja edistettävä sitä. Transatlanttisen kumppanuuden on myös oltava uudistetun maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän perusta. EU:n ja Yhdysvaltojen on osoitettava yhteistä vastuuta ja johtajuutta WTO:ssa ja edistettävä tehokasta monenvälisten suhteiden mallia, jossa otetaan huomioon nykyaikaiset kauppapoliittiset näkökohdat, ympäristö- ja sosiaaliset näkökohdat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Luotettava transatlanttinen kumppanuus on ratkaisevan tärkeä kansainvälisen oikeus- ja rauhanjärjestyksen säilymisen edellytys. Kaikki yritykset puolustaa tällaista järjestystä ilman tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa ovat tuomittuja epäonnistumaan, sillä Euroopalla ei ole yksin riittävästi painoarvoa estää Kiinan ympärille rakentuvan hierarkkisen valtajärjestyksen muodostumista. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Yhdessä Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan, Japanin, Etelä-Korean, Australian ja maailman muiden liberaalien maiden kanssa EU voi turvata demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen myös omassa piirissään ja myötävaikuttaa niiden palautumiseen siellä, missä ne ovat kärsineet vahinkoa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EU:n tulisi edistää ja tukea sellaisen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan transatlanttisen foorumin perustamista, jolla on yhteyspisteet Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. ETSK:n jäsenet ovat jo aloitelleet tällaista toimintaa yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan, kanssa. Vain elinvoimainen kansalaisyhteiskunta voi antaa yhteisille arvoille tuulta purjeisiin ja turvata nämä arvot. |
| --- | --- |

4.14

| 4.14.1 | Olisi pikaisesti luotava transatlanttinen foorumi demokratian tulevaisuudesta käytävää vuoropuhelua varten ja käynnistettävä yhteinen vuoropuhelu oikeusvaltioperiaatteesta. Euroopan, Yhdysvaltojen ja muiden ystävällismielisten maiden yhteisten demokratianedistämistoimien on oltava transatlanttisen poliittisen asialistan kärjessä. |
| --- | --- |

4.14.1

| 4.14.2 | Kansalaisyhteiskunnan olisi aloitettava yhteinen transatlanttinen vuoropuhelu kansalaisten oikeuksista, jotta voidaan lisätä tietoisuutta huonosta kehityksestä ja vaikuttaa politiikkaan Atlantin molemmin puolin parhaiden käytäntöjen pohjalta. |
| --- | --- |

4.14.2

| 4.14.3 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kansalaisyhteiskunnan transatlanttiseen vuoropuheluun, jonka tavoitteena on parantaa kykyä vastustaa disinformaatiota. Tähän liittyen tulee puolustaa yhteisvoimin tiedotusvälineiden vapautta liberaaleissa demokratioissa ja vahvistaa sitä jälleen siellä, missä vapaus on mistä tahansa syystä kärsinyt kolhuja, sillä se on demokratian ja oikeusvaltion kulmakivi ja yhteisten transatlanttisten arvojen suora ilmentymä. |
| --- | --- |

4.14.3

| 4.14.4 | Kansalaisyhteiskunnan transatlanttisessa vuoropuhelussa olisi käsiteltävä myös ilmastotoimia ja yhteisiä toimia ilmaston lämpenemisen hidastamiseksi, jotta voidaan löytää yhdessä kestäviä, teknologioille avoimia ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.14.4

| 4.14.5 | Kansalaisyhteiskunnan yhteisessä transatlanttisessa vuoropuhelussa tulee lisäksi käsitellä ilmastopolitiikan ja digitalisaation yhteydessä esiin noussutta uutta yhteiskunnallista kysymystä siitä, miten voidaan turvata maailmanlaajuisesti sosiaaliset oikeudet ja parantaa toiminta- ja muita mahdollisuuksia, ennen kaikkea sekä vapaiden ammatinharjoittajien että työntekijöiden oikeuksia. Tähän kysymykseen on löydettävä pikaisesti yhteisiä vastauksia etenkin liberaalien instituutioiden tulevaisuuden ja liberaalin maailmanjärjestyksen vakauden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.14.5

| 4.14.6 | Tulevia kauppasopimuksia ja monenvälisen järjestyksen vahvistamista silmällä pitäen olisi lujitettava jo olemassa olevia transatlanttisen vuoropuhelun muotoja ja tarvittaessa avattava uusia. Äskettäin perustetulla transatlanttisella kauppa- ja teknologianeuvostolla on tässä erityinen merkitys, mutta siinä on sovellettava täyden avoimuuden periaatteita. |
| --- | --- |

4.14.6

| 4.15 | Euroopan on annettava oma panoksensa, hoidettava suurempi osa omista velvollisuuksistaan ja kannettava vastuuta. Tätä varten sen on ennen kaikkea pystyttävä yhtenäistämään viestiään ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja lakattava soutamasta ja huopaamasta liiallisen moralisoinnin ja opportunismin välillä. Euroopan unionin on edistettävä oikeusvaltioperiaatetta kansainvälisissä suhteissa selkeän strategian mukaisesti, puhuttava ulko- ja turvallisuuspolitiikassa yhdellä äänellä ja osallistuttava aktiivisesti monenvälisen järjestyksen vakauttamiseen. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Pitkällä aikavälillä transatlanttista kumppanuutta olisi kehitettävä edelleen kohti taloudellista yhdentymistä, joka kattaa myös Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja muita Euroopan maita, jotka eivät ole tai eivät vielä ole EU:n jäseniä. Transatlanttiset vuoropuhelufoorumit kansalaisyhteiskunnan kanssa sen kaikessa monimuotoisuudessa, jota ETSK edustaa Euroopassa, sekä tehostettu parlamentaarinen vuoropuhelu ovat tälle tärkeä edellytys. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Christian Moos & Peter Clever, ”China ’kooperativ eindämmen’”, Frankfurter Allgemeine Zeitung, 30. huhtikuuta 2021.

1

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/63

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/10)

| Esittelijä: | Andreas THURNER |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Peter SCHMIDT |

Esittelijä:

Andreas THURNER

Toinen esittelijä:

Peter SCHMIDT

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 564 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/0/02 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

564

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/0/02

1.   Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

| 1.1 | toteaa, että elintarvikealan yritykset toimitusketjun kaikissa vaiheissa (eurooppalaiset viljelijät ja kalastajat, osuuskunnat, maatalouselintarvikeyritykset, vähittäismyyjät, tukkukauppiaat ja muut yritykset) tekevät jo töitä kestävyysajattelun kehittämiseksi ja terveellisten ja kestäväpohjaisten tuotteiden tarjoamiseksi kuluttajille Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin lisää toimia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | korostaa, että tarvitaan innovoinnin mahdollistava toimintakehys, jolla tuetaan liike-elämän toimijoita asianmukaisilla välineillä ja ratkaisuilla niiden siirtyessä kestävämpiin liiketoimintakäytäntöihin. Innovoinnin esteet on purettava. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | huomauttaa, että liike-elämän toimijat pitävät tällä hetkellä kestävyysvaatimuksia usein monimutkaisina ja rasittavina eivätkä niinkään mahdollisuutena, ja suosittaa siksi helpommin ymmärrettävän kielenkäytön (nk. kestävän kehityksen kielioppi) kehittämistä tämän muuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | pitää ruokahävikin ja -jätteen vähentämistä, kestäviä hankintoja, parempia pakkaus- ja logistiikkajärjestelmiä, kiertoon perustuvia ja resurssitehokkaita elintarvikeketjuja sekä biotalousratkaisuja toimivina lähtökohtina kestävyyden parantamiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | korostaa kuluttajien tärkeää roolia tässä yhteydessä. Tiedotus- ja valistustoimet yhdessä elintarvikkeiden selkeiden merkintäkäytäntöjen kanssa antavat kuluttajille mahdollisuuden valita kestävämpi vaihtoehto (1). Euroopan komission olisi myös ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla tuetaan terveellisten ja kestäväpohjaisesti tuotettujen, jalostettujen ja jaeltujen elintarvikkeiden kohtuuhintaisuutta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | suhtautuu myönteisesti vastuullisen yritystoiminnan ja markkinoinnin käytännesääntöihin EU:ssa. Osapuolet, joita asia eniten koskettaa, pitävät yleisesti vapaaehtoisten sääntöjen kehittämistä arvokkaana prosessina, joka on lähentänyt elintarvikeketjun kumppaneita toisiinsa. Tämä hanke on vasta alkua, ja sen pitäisi jatkossa toimia yhteistoimintafoorumina vastuullisten ja kestäväpohjaisten liiketoimintakäytäntöjen edistämiseksi. Erityisesti ETSK






  — | korostaa vapaaehtoisen lähestymistavan rajoja ja kehottaa hyväksymään sääntelytoimia ja lainsäädäntöä kestävyysajattelun omaksumiseksi nopeasti. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

korostaa vapaaehtoisen lähestymistavan rajoja ja kehottaa hyväksymään sääntelytoimia ja lainsäädäntöä kestävyysajattelun omaksumiseksi nopeasti.

| — | kehottaa vahvistamaan käytännesääntöjen sosiaalista ulottuvuutta sekä työehtosopimusneuvotteluihin ja sosiaaliseen suojeluun liittyviä osuuksia. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan. |
| --- | --- |

—

kehottaa vahvistamaan käytännesääntöjen sosiaalista ulottuvuutta sekä työehtosopimusneuvotteluihin ja sosiaaliseen suojeluun liittyviä osuuksia. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan.

| — | korostaa tarvetta tarkastella perinpohjaisesti käytännesääntöjen täytäntöönpanoprosessia käytännössä ja seurata, noudatetaanko kunnianhimoisiin tavoitteisiin liittyviä yksittäisiä sitoumuksia ja lupauksia, sillä kokemus on osoittanut, että vain se, mitä mitataan ja seurataan, tulee tehdyksi. Kaiken kaikkiaan menestys edellyttää myös kansalaisyhteiskunnan parempaa osallistamista ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta tarkastella perinpohjaisesti käytännesääntöjen täytäntöönpanoprosessia käytännössä ja seurata, noudatetaanko kunnianhimoisiin tavoitteisiin liittyviä yksittäisiä sitoumuksia ja lupauksia, sillä kokemus on osoittanut, että vain se, mitä mitataan ja seurataan, tulee tehdyksi. Kaiken kaikkiaan menestys edellyttää myös kansalaisyhteiskunnan parempaa osallistamista ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

| — | panee merkille, että tähän mennessä käytännesääntöjen noudattamiseen ovat sitoutuneet pääasiassa suuremmat monikansalliset yritykset, ja korostaa, että tarvitaan suotuisa toimintaympäristö erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotta voidaan tukea ja helpottaa vahvempaa sitoutumista kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiseen toimintaohjelmaan. Suuremmilla yrityksillä on usein omat kestävän kehityksen osastonsa, kun taas pk-yrityksillä on usein rajalliset resurssit ja valmiudet omaksua kestävyysajattelu liiketoiminnassaan. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että tähän mennessä käytännesääntöjen noudattamiseen ovat sitoutuneet pääasiassa suuremmat monikansalliset yritykset, ja korostaa, että tarvitaan suotuisa toimintaympäristö erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotta voidaan tukea ja helpottaa vahvempaa sitoutumista kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiseen toimintaohjelmaan. Suuremmilla yrityksillä on usein omat kestävän kehityksen osastonsa, kun taas pk-yrityksillä on usein rajalliset resurssit ja valmiudet omaksua kestävyysajattelu liiketoiminnassaan.

| 1.7 | korostaa, että jäsenvaltioiden tulisi panna ripeästi täytäntöön EU:n direktiivi hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä sekä muita tukipolitiikkoja kestäväpohjaisempien ja paremmin häiriöitä sietävien elintarvikejärjestelmien edistämiseksi (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen kehittää puitelainsäädäntö kestävää EU:n elintarvikejärjestelmää varten ja sisällyttää kestävyysnäkökohta kaikkiin elintarvikealan toimintalinjauksiin (3). Sääntelylle ja tietynasteiselle yhdenmukaistamiselle ja yhteensovittamiselle on selkeä tarve, jotta voidaan turvata uskottavuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | toistaa komissiolle esittämänsä pyynnön varmistaa politiikan johdonmukaisuus eri alojen välillä (muun muassa ilmasto, ympäristö, kauppa, kilpailu) (4). Elintarvikealan toimijoiden olisi näin helpompi tehdä kestäviä liiketoimintapäätöksiä. Lainsäädäntökehyksen olisi turvattava aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | toistaa suosituksensa tutkia monen sidosryhmän välisen ja monitasoisen Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston tarjoamaa vaihtoehtoa, joka voisi muun muassa helpottaa kansalaisyhteiskunnan osallistamista käytännesääntöjen seurantaan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | korostaa, että kestävä kehitys rakentuu kolmelle pilarille: ne ovat talous, ympäristö ja yhteiskunta. On myönnettävä, että erilaisten toimintaedellytysten vuoksi ei ole olemassa yhtä kaikille soveltuvaa lähestymistapaa. Puitelainsäädännön olisikin mahdollistettava tapauskohtaiset ratkaisut ja helpotettava niitä esimerkiksi itsearvioinnin ja vertailumekanismien avulla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | toivoo helposti ymmärrettävää, sääntöihin, ohjeisiin ja kannustimiin perustuvaa kehystä. Parhaillaan laadittavasta kestävää rahoitusta (luokitusta) koskevasta lainsäädännöstä ei saa tehdä liian monimutkaista. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

| 2.1 | Pellolta pöytään -strategia (5) on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Strategiassa käsitellään kattavasti kestävien elintarvikejärjestelmien haasteita ja otetaan huomioon, että ihmisten, yhteiskuntien ja maapallon terveys liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Strategia on myös olennainen osa komission suunnitelmaa Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK on vuosien ajan ollut etujoukoissa ajamassa kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa. Se oli ensimmäinen EU:n toimielin, joka vaati kokonaisvaltaista lähestymistapaa (6) pohjustamaan Pellolta pöytään -strategiaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pellolta pöytään -strategiassa tunnustetaan, että elintarvikkeiden jalostajat, ravitsemuspalvelut ja vähittäismyyjät osallistuvat markkinoiden muokkaamiseen ja vaikuttavat kuluttajien ruokavalioihin valmistamalla tietynlaisia elintarvikkeita sekä valitsemalla tiettyjä tavarantoimittajia, tuotanto- ja pakkausmenetelmiä ja kuljetus- ja markkinointikäytäntöjä. Tämän edistämiseksi komissio on laatinut vastuullista yritystoimintaa ja markkinointia koskevat EU:n käytännesäännöt (7) ja niihin liittyvän seurantakehyksen. Säännöt julkaistiin 5. heinäkuuta 2021. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kansainvälisellä tasolla YK:n pääsihteerin syyskuussa 2021 koolle kutsuma elintarvikejärjestelmiä käsittelevä YK:n huippukokous (8) näytti suuntaa siitä, mikä on kestävien elintarvikejärjestelmien merkitys tulevina vuosina. Sen tavoitteena on käynnistää uusia kunnianhimoisia toimia elintarvikkeiden tuotanto- ja kulutustapojen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Elintarvikeyritykset voivat edistää tuntuvasti kestäväpohjaisempia, oikeudenmukaisempia ja turvallisempia elintarvikejärjestelmiä, jos ne toimivat kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti. Monet johtavat elintarvikeyritykset ovat jo toteuttaneet merkittäviä tämänsuuntaisia toimia, mutta vielä on paljon tehtävää. Tarvittavat muutokset ovat monimutkaisia ja edellyttävät yhteisiä, kattavia, yhteistoimintaan ja yhteistyöhön pohjautuvia strategioita, joihin osallistuvat kaikki elintarvikeketjun ja lähialojen toimijat. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan kalastusala, viljelijät ja maatalouselintarvikeyritykset tekevät jo töitä kestävyysajattelun kehittämiseksi ja terveellisten ja kestäväpohjaisten tuotteiden tarjoamiseksi kuluttajille Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siirtymä edellyttää investointeja ja tietyissä tapauksissa aikaa, ennen kuin saadaan tuloksia. Kun tavoitteet on asetettu, yritysten olisi annettava joustavasti kehittää omaa panostaan tavoitteiden saavuttamiseen, tavoitteista kuitenkaan tinkimättä. Välttämätön vihreä siirtymä on lisäksi sovitettava Euroopan kansalaisten taloudelliseen tilanteeseen erityisesti covid-19-kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Äskettäin julkaistussa Yhteisen tutkimuskeskuksen raportissa (9) samoin kuin muissakin tuoreissa tutkimuksissa todetaan, että Pellolta pöytään -strategiassa asetettujen tavoitteiden toteutumisesta aiheutuisi merkittäviä seurauksia EU:n maataloustuotannolle. Tulokset osoittavat, että kaikista Pellolta pöytään -strategiaan liittyvistä säädösehdotuksista on tehtävä luotettavat, tieteelliset ennakkoarvioinnit, joissa kestävää kehitystä tarkastellaan taloudellisesta, sosiaalisesta ja ekologisesta näkökulmasta. Asianmukainen mahdollistava kehys (muun muassa rahoituksen saanti, innovointi ja digitalisaatio) on keskeisen tärkeä viljelijöiden tukemiseksi Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Tärkeimmät toimintakohteet

3.1   Innovoinnin edistäminen ja pk-yrityksille paremmat mahdollisuudet hyödyntää innovaatioita

| 3.1.1 | Tutkimus ja innovointi voivat auttaa löytämään kestävämpiä tapoja käyttää tuotantopanoksia ja raaka-aineita (esim. täsmäviljely ja uudet jalostustekniikat sekä agroekologisten menetelmien parempi hyödyntäminen) tai kestävämpiä sisäisiä menettelyjä (esim. uusiutuvan energian käyttäminen elintarvikkeiden valmistuksessa, jalostuksessa tai toimittamisessa) tai vähentämään ulkoisvaikutuksia (esim. kestävyysajattelun mukaiset pakkaukset). Innovointia tarvitaan ympäristöasioiden lisäksi myös sosiaalisten näkökohtien yhteydessä (terveys, sukupuoli, lapsi- ja pakkotyö, työterveys ja -turvallisuus, yhdistymisvapaus ja työehtosopimusneuvottelut, toimeentuloon riittävä kohtuullinen palkka ja tulot). Lisäksi on pystyttävä tuottamaan kohtuullinen tuotto investoinneille kohtuullisessa ajassa (10). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Teknisten innovaatioiden lisäksi myös organisatoriset ja sosiaaliset innovaatiot ovat tärkeitä kestävyysajattelun omaksumiseksi yrityksissä (organisaatiorakenteiden ja sisäisten prosessien muokkaaminen uudelleen esimerkiksi kiinnittämällä enemmän huomiota syrjimättömyyteen ja tasa-arvoon) ja uudenlaisten suhteiden luomiseksi sidosryhmien kanssa (esimerkiksi digitaalisen markkinoinnin hyödyntäminen). Innovoinnin edistämiseksi on ratkaisevan tärkeää tukea digitalisaatiota ja sisäisen organisaatiokulttuurin kasvua. Kestävä kehitys on omaksuttava myös organisaatio- ja hallintoprosesseissa. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Elintarvikealan yritykset ovat usein hajanaisia ja pieniä, eivätkä ne harjoita horisontaalista tai vertikaalista integroitumista. Siksi niillä on vaikeuksia päästä osaksi innovaatioekosysteemiä. Julkiset investoinnit vesihuoltoon, logistiikkaan ja digitaaliseen infrastruktuuriin sekä suuremmat t&k-resurssit ovat välttämättömiä, jotta tästä tulisi mahdollista ja jotta myös pienet ja keskisuuret yritykset voisivat hyödyntää innovointipotentiaalinsa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Lisäksi tarvitaan uusia mekanismeja, joilla sujuvoitetaan yritysten ja innovointikeskusten suhteita ja edistetään yhteiskehittämistä (esim. elävät laboratoriot, kärkihankkeet), sekä uusia ammattialojen edustajia, jotka toimivat yhteystahoina yritysten ja tutkimus- ja innovointikeskusten välillä (esim. innovaatioiden välittäjät). Vahva yhteys kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen indikaattorien sekä kestävän kehityksen tavoitteita koskevien indikaattorien välillä on keskeisen tärkeä tällaisten investointien edistämiseksi, ja sen tulisi myös olla painopisteenä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Kumppanuudet yksityisen sektorin, instituutioiden, tiedemaailman ja innovointikeskusten välillä, laajempi yhteiskehittäminen ja rahoituslaitosten suurempi huomio voivat johtaa hedelmällisiin innovaatioekosysteemeihin. Tällaisista kumppanuuksista voi olla hyötyä myös edistettäessä paikallisiin tarpeisiin perustuvaa innovointia, joka on erityisen lupaavaa elintarvikejärjestelmissä, sillä kuluttajien kiinnostus elintarvikkeiden valmistamista ja jalostamista kohtaan liittyy paikalliseen tilanteeseen ja kulttuuriin. Menestyvät, innovatiiviset yritykset voivat tarjota arvokkaita esimerkkejä uusista kestävistä ratkaisuista ja edistää hyvien käytänteiden levittämistä toimijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Kiertoon perustuvien ja resurssitehokkaiden elintarvikeketjujen edistäminen ja biotalouden vahvistaminen

| 3.2.1 | Optimoiduilla kiertoon perustuvilla ja resurssitehokkailla elintarvikeketjuilla on keskeinen rooli siirtymässä kohti kestäväpohjaisempia elintarvikejärjestelmiä. Lähtöpisteenä voi olla moni asia, muun muassa luonnonvarojen tehokas käyttö, jätteen vähentäminen, kierrätettävät, uudelleenkäytettävät ja kompostoitavat pakkaukset tai kertakäyttömuovin välttäminen. Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (11) tarjoaa hyvän alustan inspiraatioille, innovatiivisille ideoille ja käytännön ratkaisuille. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kiertoon perustuvassa biotaloudessa kaikki hyötyvät (12). Biomassan hyödyntäminen ja uudelleenkäyttö tekee tuotannosta kestävämpää ja voi luoda uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja tulonlähteitä viljelijöille, kalastajille ja koko elintarvikejärjestelmälle. Tästä syystä on kiinnitettävä enemmän huomiota koko biomassan hallinnointisykliin (tuotanto, jalostus, hyödyntäminen ja uudelleenkäyttö, lääketieteen alaan liittyviä monenlaisia tuotteita tarjoavien tuotantoketjujen perustaminen, materiaalit, biojalostamot ja energia, markkinoiden luominen tuotoksille). Tähän osallistuu monia toimijoita: ei vain viljelijöitä ja kalastajia, elintarvikkeiden jalostajia ja vähittäismyyjiä, vaan myös kansalaisia, paikallisviranomaisia, metsänhoitajia, jätehuoltoyrityksiä, kompostoijia, teknisiä asiantuntijoita, innovoijia ja energiayhtiöitä. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Kestävät hankinnat

| 3.3.1 | Johtavien elintarvikeketjujen olisi jatkettava työtään sen hyväksi, että tavarantoimittajat omaksuvat ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestäviä käytäntöjä. Tässä yhteydessä asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä (due diligence) voisi olla hyödyllinen. Johtavien yritysten olisi oltava edelläkävijöitä ja tehtävä sitoumus tehdä kestäviä hankintoja, ja tämä sitoumus olisi sisällytettävä niiden hallintojärjestelmään (13). Niiden olisi myös arvioitava hankintaketjunsa todellista ja mahdollista vaikutusta ja asetettava tähän liittyviä tavoitteita. Sitä varten niiden olisi otettava käyttöön menetelmä (indikaattoreineen, mittauksineen ja tavoitteineen), jolla mitataan arvoketjun suorituskykyä ja varmistetaan, että se on kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukainen. Niiden tulisi myös asianmukaisesti julkaista suunnitellut tavoitteet ja saavutetut tulokset. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Euroopan komissio on sitoutunut edistämään kestäviä elintarvikejärjestelmiä Euroopassa ja kansainvälisesti. Tähän voidaan päästä vain, jos lainsäädäntökehys turvaa aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset kestäväpohjaisia elintarvikkeita tuottaville EU:n yrityksille ja EU:n ulkopuolisille yrityksille ja mahdollistetaan näin vahva, häiriöitä sietävä ja kestäväpohjainen tuotanto. EU:n kauppapolitiikalla on varmistettava, että tuonti tapahtuu sosiaalista ja ekologista kestävyyttä koskevien tiukkojen eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti. Kauppasopimukset ovat väline, jonka avulla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden ja tuonnin välillä ja turvata näin eurooppalaisten kestäväpohjaisten elintarviketuottajien kilpailukyky (14) ja kohtuullinen tulotaso. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Hyvin suunniteltujen toimitusketjujen rooli: pakkaus- ja logistiikkajärjestelmien parantaminen ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamiseksi

| 3.4.1 | Tilanteessa, jossa toimitusketjut ovat pääosin maailmanlaajuisia ja kattavat monenlaisia toimittajia, on tärkeää vähentää elintarvikealan arvoketjujen ympäristövaikutuksia, ennen kaikkea logistiikan näkökulmasta, ja tukea paikallistaloutta. Covid-19-pandemian seurauksena paikalliset elintarvikkeet nähdään yhä enemmän laadun synonyymeinä, ja kuluttajat painottavat tätä näkökohtaa. Myös parempi tasapaino tuontielintarvikkeiden ja paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden välillä vaikuttaa toimivalta strategialta vankemman ja häiriöitä paremmin sietävän elintarvikejärjestelmän luomiseksi. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Kestävyysajattelun mukaisissa pakkauksissa käytetään biohajoavia ja uudelleenkäytettäviä materiaaleja ja kannustetaan näin kuluttajia kierrättämään niitä. Kemianteollisuuden uudet keksinnöt ja niiden sisällyttäminen liiketoimintakäytäntöihin tuovat innovatiivisia ratkaisuja ympäristöongelmiin. Täysin maatalouden biomassasta valmistettavia biohajoavia ja kompostoitavia biomuoveja on jo olemassa: niissä toteutuu täydellinen kierto. Joskus biohajoavat materiaalit auttavat myös pidentämään säilyvyysaikaa, jolloin lisäarvo on vieläkin suurempi. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Elintarvikeketjun epäsuoria päästöjä voidaan vähentää myös siirtymällä vaikutuksiltaan vähäisempiin logistiikka-ajoneuvoihin, kehittämällä tehokkaampia, paremmin organisoituja ja mahdollisuuksien mukaan lyhyempiä toimitusketjuja, vahvistamalla paikallisten ruokakauppojen asemaa, laajentamalla digitalisointia ja parantamalla logistiikkainfrastruktuuria. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Koulutuksen ja läpinäkyvän merkintäjärjestelmän edistäminen

| 3.5.1 | Kestävämmät elintarvikejärjestelmät edellyttävät viranomaisilta, yrityksiltä ja kuluttajilta vastuullisempaa kulutusta ja suuremman huomion kiinnittämistä kestäväpohjaisiin ja terveellisiin ruokavalioihin, kuten Välimeren ruokavalioon (15). Kyse on myös ekologisten suhteiden ja ”ruoan arvon” ymmärtämisestä paremmin: mitkä ovat ruokahävikin ja -jätteen vaikutukset, mikä on alueellisen talouselämän ja kuljetuslogistiikan rooli, strategisen elintarvikeomavaraisuuden merkitys jne. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Koulutusjärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä tällaisen muutoksen ajamisessa (16). Elintarvikeyrityksillä voi olla suuri vaikutus myös, jos ne sitoutuvat valistamaan kuluttajia ja erityisesti lapsia kestävän elintarviketuotannon ja -kulutuksen merkityksestä. Niiden on jatkettava toimiaan kestäväpohjaisempien ja terveellisempien tuotteiden kehittämiseksi (17). Lisäksi niiden olisi omaksuttava markkinointikäytäntöjä koskevat vastuulliset käytännesäännöt. Elintarvikeyritykset voivat myös edistää terveellisiä ja kestäväpohjaisia elintapoja merkinnöillään, markkinointikampanjoilla, sosiaalisen median kautta, työpaikkaruokaloissa ja konserniviestinnällään. Merkintäkäytännöissä olisi korostettava kunkin tuotteen vaikutusta terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon. Tässä yhteydessä läpinäkyvä elintarvikkeiden merkintäkehys auttaisi kuluttajia tekemään tietoon perustuvia ja kestäväpohjaisempia ostopäätöksiä. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Rahoituksen pohtiminen uudelleen

| 3.6.1 | Rahoituslaitosten on analysoitava elintarvikejärjestelmiä alan erityispiirteiden näkökulmasta. Elintarvikeyrityksiin ei voi soveltaa samoja kriteerejä kuin muiden alojen yrityksiin, niin kuin on pitkään tehty, koska lainan saanti ja sijoituksen tuotto eivät vastaa pitkän aikavälin kestävyyskriteereitä. Tämä on vieläkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon elintarvikeyritysten keskimääräinen koko ja kestävän kehityksen yhä suurempi merkitys. Pk-yritysten on vaikeampi löytää rahoitusta ja raportoida kestävyystuloksista. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Pk-yritysten kestävän rahoituksen näkökulmasta on syytä korostaa, että luokitukseen sovellettavat byrokraattiset ja monimutkaiset tekniset seulontakriteerit saattavat osoittautua esteeksi yrityksille ja etenkin pk-yrityksille, jotka haluaisivat siirtyä kestävyysajatteluun tai jatkaa sitä. |
| --- | --- |

3.6.2

3.7   Kohteena pienet yritykset

| 3.7.1 | Vastuuvelvollisuuskehykset ja seurantamekanismit soveltuvat yleensä hyvin suurille yrityksille. Tämä pätee myös kestävyyteen. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Euroopan elintarvikejärjestelmä muodostuu pääasiassa pk-yrityksistä. Se merkitsee, että tarvitaan tapauskohtaista tukea elintarvikeyritysten auttamiseksi siirtymävaiheessa. Tukeen kuuluvat itsearviointivälineiden käyttöönotto, yritysten välisen verkostoitumisen edistäminen, yrittäjyyttä ja kestävää kehitystä koskevat koulutusohjelmat, toimijayhteisöjen perustaminen, hyvien käytäntöjen edistäminen, helpompi pääsy innovointiekosysteemeihin, verotukselliset ja taloudelliset kannustimet yritystoiminnan laajentamiseen sekä helpompi pääsy markkinoille ja markkinatietojen parempi saatavuus. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Tarjoamalla tukea ja ohjausta muun muassa tietoteknisen laitteiston ja ohjelmistoteknologian alalla voidaan tukea pk-yritysten kehittämistä ja niiden aseman vakiinnuttamista toimitusketjussa ja siten kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä paremmin niiden strategioihin. |
| --- | --- |

3.7.3

3.8   Vertailuanalyysi: itsearviointi, seuranta, sitoutuminen, vuoropuhelu

| 3.8.1 | Itsearviointivälineet ovat ratkaisevan tärkeitä kaikille yrityksille Agenda 2030 -toimintaohjelmaan mukautumisen kannalta. Tällaisten välineiden on tuettava kaikenkokoisia yrityksiä, asettamatta pienimpiä yrityksiä heikompaan asemaan. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Suurempia yrityksiä varten tarvitaan kattavampia ja standardisoidumpia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat vertailun. Pienemmille yrityksille on varmistettava yksilöllinen tuki. Kun otetaan huomioon alan erityispiirteet, tiivis vuoropuhelu elintarvikejärjestelmän toimijoiden (yritykset, instituutiot, kuluttajat, innovoijat, sijoittajat) välillä on perustavan tärkeää. |
| --- | --- |

3.8.2

3.9   Kansalaisten osallistuminen

| 3.9.1 | Kun otetaan huomioon ruoan sosiaalinen rooli ja vaikutus ekologisesti ja sosiaalisesti kestävään kehitykseen, kansalaisia olisi kuultava, kun määritellään EU-, valtio- tai aluetason politiikkaa ja myös yritysten strategioita. Kansalaisten osallistuminen on erityisen tärkeää paikallistasolla, jotta elintarvikkeet voidaan liittää läheisesti kuntien ja alueiden elämään (18). Paikallinen elintarvikepolitiikka auttaa tässä myös, sillä siinä voidaan omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa ruokaan, hyödyntää paikallisia erityispiirteitä ja kannustaa toteuttamaan yhteiskehittämisaloitteita. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Leaderin (19) esimerkki osoittaa, että paikalliset toimintaryhmät voivat edistää tätä tehokkaasti. Elintarvikepoliittisten neuvostojen perustaminen on toinen esimerkki, joka osoittaa, että kansalaisten osallistuminen johtaa kestävämpiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

3.9.2

4.   ”Kestävän kehityksen kielioppi” (20)
  : toimiva kielenkäyttö puhuttaessa kestävästä kehityksestä ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisesta elintarviketeollisuudessa

| 4.1 | Kuluttajat, suuri yleisö, sääntelyviranomaiset, sijoittajat, poliittiset päättäjät ja kansalaisyhteiskunta vaativat elintarvikealan yrityksiä parantamaan suoritustaan kestävän kehityksen näkökulmasta. Kestävä kehitys on myös hyvä markkinamahdollisuus yrityksille. Kyse ei olekaan siitä, pitäisikö elintarvikealan ottaa huomioon Agenda 2030 ja Pariisin ilmastosopimus, vaan miten se pitäisi tehdä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Suoritusta ei kuitenkaan ole helppo arvioida, sillä elintarvikealalla ei ole yhtä kattavaa kestävyysindikaattoria. Ei myöskään ole yhtä kaikille sopivaa ratkaisua, sillä alasektorit ovat erilaisia ja yrityksen koolla on väliä, kun kestävää kehitystä tarkastellaan virallisesti. Tämän seurauksena pienet yritykset pitävät kestävää kehitystä usein mahdollisena uuden hallinnollisen rasituksen lähteenä eivätkä mahdollisuutena. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Koska vaikeutena on mitata täsmällisesti kestävän kehityksen tavoitteiden noudattamista, arvioinneissa keskitytään tällä hetkellä lähinnä käyttöön otettujen prosessien kattavuuteen ja tietojen julkistamiseen eikä niinkään konkreettisiin tuloksiin. Itsearviointi auttaa joka tapauksessa yritystä löytämään asioita, joissa se voi parantaa sekä kestävän kehityksen tavoitteiden huomioon ottamista että suunnittelujärjestelmiään. Se myös auttaa levittämään kestävyysajattelua yhtiön sisällä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kun tavoitteet on suunniteltu, elintarvikealan yritysten olisi määritettävä johdonmukaisia indikaattoreita, mittaustapoja ja käytännön kestävyyspäämääriä, jotka on saavutettava lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, sekä laadittavat menettelyjä tuloksista tiedottamiseksi. Koska vastuuvelvollisuuskehysten välillä on kuitenkin eroja, päämäärien asettamista ja niihin liittyviä mittausprosesseja ei ole vieläkään helppo vertailla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Itsearvioinnit olisi erityisesti pk-yrityksissä tehtävä rakentavasti niin, että ihmisille tehdään tunnetuksi ”kestävän kehityksen kielioppia” mieluummin kuin asetetaan vertailuarvoja. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yritysten tulisi myös sisällyttää joustavia kestävyysmittareita ja -tavoitteita hallinto- ja johtojärjestelmiinsä. Ellei budjettisykleissä, keskeisissä suorituskykyindikaattoreissa, seurantamekanismeissa ja urapoluissa mainita kestävyystavoitteita, on hyvin vaikeaa parantaa kestävän kehityksen tuloksia. Niiden käyttöön ottaminen ei ole helppoa ainakaan pk-yrityksille. Samalla se on myös hyvä tilaisuus tarkistaa ja vahvistaa näitä järjestelmiä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kestävyysperiaatteisiin onnistuneesti sitoutuneiden yritysten olisi tehtävä tunnetuksi hyviä käytänteitään. Näin voitaisiin osoittaa, että elintarvikealan yritys ja erityisesti pk-yritys voi noudattaa kestävyysperiaatteita ja tehdä sen kannattavasti, ja tämä voisi kannustaa muita yrityksiä noudattamaan esimerkkiä. Samalla tämä voi tuoda yrityksille paljon huomiota ja arvokkaita markkinamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Sustainable Development Solutions Network -verkoston (SDSN) Fixing the Business of Food -aloitteessa (21) on määritelty yleisimpien maailmanlaajuisten kestävyysnormien, kehysten ja aloitteiden tarkan arvioinnin pohjalta puitteet, joissa voidaan neljän pilarin perusteella arvioida kestävän kehityksen tavoitteiden noudattamista yrityksessä. Pilarit ovat seuraavat:






  — | tuotteet ja strategiat, joilla edistetään terveellistä ja kestäväpohjaista ruokavaliota |
| --- | --- | --- |

4.8

—

tuotteet ja strategiat, joilla edistetään terveellistä ja kestäväpohjaista ruokavaliota

| — | kestävyysperiaatteiden mukainen liiketoiminta ja sisäiset prosessit |
| --- | --- |

—

kestävyysperiaatteiden mukainen liiketoiminta ja sisäiset prosessit

| — | kestävät toimitus- ja arvoketjut |
| --- | --- |

—

kestävät toimitus- ja arvoketjut

| — | moitteeton yrityskansalaisuus. |
| --- | --- |

—

moitteeton yrityskansalaisuus.

| 4.9 | Jokainen pilari jakaantuu aihealoihin. Aiheet on saatu monivaiheisesta prosessista, joka kattoi suurten maailmanlaajuisten elintarvikealan yritysten kestävyysraportteja koskevan tutkimuksen, moninkertaisen vuorovaikutuksen suurten, keskisuurten ja pienten yritysten ja järjestöjen kanssa (haastattelujen, seminaarien ja kyselyjen muodossa) sekä kestävyyttä koskevien parhaiden käytänteiden analysoinnin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Puitteiden pohjalta on laadittu itsearviointiväline, jota yritykset voivat käyttää parannuskohteiden havaitsemiseen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Fixing the Business of Food -aloitteen pohjalta on myös luotu digitaalinen alusta, jolla tuodaan esiin hyviä käytäntöjä. Neljän pilarin puitteissa esitetään käytännön esimerkkejä tavoitteista, päämääristä, indikaattoreista ja mittareista, jotka on valittu nimenomaan elintarvikealan yrityksille ja joissa otetaan huomioon Agenda 2030. Lisäksi se voi auttaa yrityksiä määrittämään keskeiset suorituskykyindikaattorinsa, sijoittajia seuraamaan elintarvikealan yritysten toimintaa ja edistystä ja kestävyysraporttien laatijoita muokkaamaan raporttejaan. Alasektorien erityisluonteen vuoksi puitteita on mukautettu pienille maatalousyrityksille, vesiviljely-yrityksille ja viinintuottajille sopiviksi. |
| --- | --- |

4.11

5.   Toimintakehys kestävän kehityksen tavoitteiden ottamiseksi huomioon elintarvikealan yrityksissä

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti vastuullisen yritystoiminnan ja markkinoinnin käytännesääntöihin EU:ssa ja pitää niitä tärkeänä osana Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanoa. Osapuolet, joita asia eniten koskettaa, pitävät vapaaehtoisten sääntöjen kehittämistä arvokkaana prosessina, joka on lähentänyt elintarvikeketjun kumppaneita toisiinsa. Tämä hanke on vasta alkua, ja sen pitäisi jatkossa toimia yhteistoimintafoorumina vastuullisten ja kestäväpohjaisten liiketoimintakäytäntöjen edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK korostaa kuitenkin yrityksiltä ja sidosryhmiltä saadun palautteen pohjalta myös, että vapaaehtoisuuteen perustuvalla lähestymistavalla on rajansa, ja painottaa tarvetta hyväksyä sääntelyä ja lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa nopea siirtyminen kestävään kehitykseen. Tämä kattaa myös kilpailusääntöjen tarkistamisen, jotta voidaan edistää yhteistyötä ja kestävyysajattelua koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Lisäksi ETSK korostaa, että käytännesääntöjen sosiaalinen ulottuvuus on heikko, ja pitää valitettavana, ettei työehtosopimusneuvotteluja mainita niissä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on erittäin tärkeää, ja työmarkkinaosapuolet olisi otettava mukaan kaikissa vaiheissa. Kestävyyden tavoittelun tulisi vaikuttaa myönteisesti myös palkkoihin ja työoloihin. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Säännöstöstä puuttuvat myös toimet, joilla tehtäisiin terveellisestä ja kestävästi tuotetusta ruoasta kohtuuhintaisempaa. Jos terveelliset ja kestäväpohjaiset elintarvikkeet olisivat edullisempia, kuluttajien olisi helpompi siirtyä terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Käytännesääntöihin ei sisälly kunnollista seurantamekanismia sitoumusten merkityksellisyyden, täytäntöönpanon ja vaikutusten valvomiseksi. Ruohonjuuritasolla on otettava käyttöön kunnollinen käytännesääntöjen täytäntöönpanon arviointiprosessi, jotta voidaan seurata, noudatetaanko yksittäisiä sitoumuksia ja lupauksia tavoitteiden saavuttamiseksi. Kokemukset osoittavat, että vain se, mitä mitataan ja seurataan, tulee tehdyksi. Kaiken kaikkiaan menestys edellyttää myös kansalaisyhteiskunnan parempaa osallistamista (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua). ETSK:n aiemmissa lausunnoissa (22) on ehdotettu monen sidosryhmän välistä ja monitasoista Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa, joka voisi muun muassa helpottaa kansalaisyhteiskunnan osallistamista käytännesääntöjen seurantaan. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tähän mennessä käytännesääntöjen noudattamiseen ovat sitoutuneet pääasiassa suuremmat monikansalliset yritykset. On luotava suotuisa toimintaympäristö, joka tukee ja helpottaa vahvempaa sitoutumista kestävän kehityksen tavoitteisiin ja nostaa näin pk-yritykset ensisijaiseen asemaan EU:n elintarvikepolitiikassa. Suuremmilla yrityksillä on usein omat kestävän kehityksen osastonsa, kun taas pk-yrityksillä on usein rajalliset resurssit ja valmiudet omaksua kestävyysajattelu liiketoiminnassaan. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK viittaa aiemmissa lausunnoissaan tekemiinsä päätelmiin, joissa vaaditaan oikeudenmukaisempaa elintarvikeketjua ja pannaan merkille kaikkialla Euroopassa elintarvikeketjun poikkeuksellinen toiminta, jolla varmistetaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus saada laadukasta ruokaa päivittäin. Jäsenvaltioiden tulisi panna ripeästi täytäntöön EU:n direktiivi hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä sekä muita tukipolitiikkoja kestäväpohjaisempien ja paremmin häiriöitä sietävien elintarvikejärjestelmien edistämiseksi (23). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Komissio on hiljattain hyväksynyt etenemissuunnitelman puitelainsäädännön laatimiseksi kestävää EU:n elintarvikejärjestelmää varten ja kestävyysnäkökohdan sisällyttämiseksi kaikkiin elintarvikealan toimintalinjauksiin (24), kuten Pellolta pöytään -strategiassa edellytetään. ETSK pitää tätä aloitetta edistysaskeleena, sillä sääntelylle ja tietynasteiselle yhdenmukaistamiselle ja yhteensovittamiselle on selkeä tarve, ja viittaa suositukseensa ajaa kokonaisvaltaista EU:n elintarvikepolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190,5, 5.6.2019, s. 9).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua” (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).

2

(3)  Kestävä EU:n elintarvikejärjestelmä – uusi aloite.

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 51).

4

(5)  Pellolta pöytään –strategia.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

6

(7)  Code of Conduct for Responsible Business and Marketing Practices.

7

(8)  UN Food Systems Summit.

8

(9)  Euroopan komission Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ”Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model”.

9

(10)  Esimerkkejä hyvistä innovointikäytännöistä: Irritec Corporate, yksi maailman johtavista älykastelualan yrityksistä; Micronizzazione Innovativa SRL, innovatiivinen start-up, jonka valmistama innovatiivinen tuote edistää kasvien vedenpidätyskykyä ja nopeaa kasvua; Igloo, innovatiivinen start-up, joka kehittelee uutta teknologiaa maatalouden tueksi (hydroviljely); ja Agrorobotica, joka on erikoistunut täsmäviljelyyn.

10

(11)  ECESP.

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Biotalous – panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 45).

12

(13)  Yksi hyvä esimerkki on Unilever, jonka sisäisenä toimintapolitiikkana on varmistaa kestävät hankinnat tavarantoimittajilta.

13

(14)  ”Jotta kattava EU:n elintarvikepolitiikka olisi todella merkityksellistä eurooppalaisille kuluttajille, – – on oleellisen tärkeää, että EU:ssa kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotettu ruoka on kilpailukykyistä. Tämä tarkoittaa, että EU:n maatalouselintarvikeala pystyy tuottamaan kuluttajille ruokaa hinnoilla, jotka kattavat sellaisista kriteereistä kuin kestäväpohjaisuus, eläinten hyvinvointi, elintarviketurvallisuus ja ravitsemus aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, mutta varmistavat myös kohtuulliset tulot maataloustuottajille, samalla kun ala säilyttää asemansa ensisijaisena vaihtoehtona suurelle enemmistölle kuluttajista.” Lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen”, kohta 5.8 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

14

(15)  ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

15

(16)  ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

16

(17)  ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18) ja ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

18

(19)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en

19

(20)  ”Kestävän kehityksen kielioppi” (Grammar of Sustainability) on Elliot M Tretterin teoksessaan Shadows of a Sunbelt City lanseeraama termi.

20

(21)  Fixing the business of food.

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18) ja ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

22

(23)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua” (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).

23

(24)  Kestävä EU:n elintarvikejärjestelmä – uusi aloite.

24

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 565. täysistunto – Interactio, 8.12.2021–9.12.2021

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan komission ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi”

(COM(2021) 262 final)

(2022/C 152/11)

| Esittelijä: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thierry LIBAERT

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 18.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/3/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

18.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/3/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa Euroopan komissiolle tunnustusta sekä disinformaatiota koskevien EU:n käytännesääntöjen tehostamisohjeiden laadukkuudesta että määrätietoisesta pyrkimyksestä parantaa jatkuvasti disinformaation vastaisia toimia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota pitämään aina huolen siitä, ettei disinformaation torjunnan varjolla voida rajoittaa kansalaisten vapauksia ja varsinkaan sananvapautta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa disinformaationtorjuntatoimien vahvaa priorisointia ja keskittymistä sisällön moderoinnin sijasta pikemminkin disinformaatiotoiminnan ehkäisemiseen sen lähteellä, jotta edistettäisiin ennaltaehkäisevää ja ennakoivaa otetta. Tämä edellyttää resurssien lisäämistä ja etenkin osaamisen parantamista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio painottaa toimia, joiden avulla torjutaan disinformaation hyödyntämistä tulonlähteenä. Komitea suosittaa, että komissio harkitsisi verkkomainosalan toimijoiden vapaaehtoisten sitoumusten lisäksi erilaisia sitovampia taloudellisia, oikeudellisia tai rahoitukseen liittyviä välineitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa neuvottelemaan digitaalisten alustojen kanssa koko ajan ja määrätietoisesti etenkin siinä tarkoituksessa, että tietojen käsittelyssä käytettävistä menetelmistä saataisiin selkeämpiä ja parempia. Tämä koskee erityisesti Facebookia, koska 78 prosenttia EU:n väestöstä eli yli 300 miljoonaa eurooppalaista käyttää sitä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää tarpeellisena kohdentaa nykyistä enemmän resursseja suurelle yleisölle tuntemattomampiin pieniin alustoihin, joiden osalta tiedonkulku on toisinaan vielä paljon epäselvempää. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa jatkamaan disinformaation torjunnan koordinointiin liittyviä toimia. Aihetta on käsitelty liian pitkään eri siiloissa, ja ilmiö pystytään lopettamaan vain yhteisin toimin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on samaa mieltä EU:n laajuisen medialukutaitosuunnitelman merkityksestä mutta huomauttaa, että mediasisältö on jäsenvaltioiden vastuulle kuuluva aihealue. Se, että kaikki meistä ja varsinkin kaikkein nuorimmat kykenevät erottamaan faktatiedon väärästä tiedosta, on eurooppalaisten demokratioiden välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että disinformaation torjuntaan osallistuminen tehdään mahdolliseksi laajasti kaikille eri sidosryhmille, joilla voi olla siihen annettavaa. Tämä koskee erityisesti tutkijoita ja kaikkia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK:n mielestä disinformaationtorjuntatoimissa ei pidä keskittyä liikaa englanninkieliseen sisältöön etenkään kun on kyse maista, joilla on yhteistä rajaa Venäjän kanssa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Tällaisissa toimissa olisi myös varmistettava, että ne ovat sellaisten vammaisten henkilöiden ulottuvilla ja ymmärrettävissä, jotka ovat erityisen alttiita valeuutisille, kuten erityisesti henkilöt, joilla on älyllinen, psykososiaalinen tai aistivamma. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittaa tulevaisuuteen suuntautuneempaa ja ennakoivampaa lähestymistapaa mahdollisten uusien disinformaation muotojen huomioon ottamiseksi. Teknologiset valmiudet levittää syväväärennöksiä ovat osoittaneet, että uusia riskejä syntyy pikavauhtia. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK on vakuuttunut siitä, että syvällisemmin tarkasteltuna disinformaatio on uhka eurooppalaisille demokratioille ja Euroopan unionille. Disinformaation lisääntyminen ei kuitenkaan johdu pelkästään verkkoyhteisöpalvelujen voimasta, vaan se on myös oire epäluottamuksesta virallista puhetta kohtaan. Komitea kehottaa lisäämään kaikkien sidosryhmien keskinäisen näkemystenvaihdon ja vuoropuhelun mahdollisuuksia, jotta disinformaation perimmäisistä syistä saataisiin tarkempi kuva ja sen torjuntaa voitaisiin tehostaa. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleistä

| 2.1 | Covid-19-kriisi on kiistatta osoittanut uhat ja haasteet, joita disinformaatio aiheuttaa yhteiskunnillemme. ”Infodemia” eli pandemiaan liittyvien väärien, epätarkkojen tai harhaanjohtavien tietojen nopea leviäminen on aiheuttanut huomattavia henkilökohtaiseen terveyteen, kansanterveyteen, tehokkaaseen kriisinhallintaan, talouteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuvia riskejä. Covid-19-rokotuksista käydyt keskustelut kuvastavat sitä, mihin terveysasioita koskeva disinformaatio voi äärimmillään johtaa. Tähän mennessä on tehty jo paljon, mutta disinformaationtorjuntatoimia on tästä huolimatta kiireen vilkkaa tehostettava (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio esitti vuonna 2018 disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on vahvistaa aiheeseen liittyviä EU:n valmiuksia ja yhteistyötä. Lisäksi se julkaisi asiakirjan ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” (2), jossa esitellään erilaisia disinformaation torjuntaan ja EU:n arvojen suojeluun tarkoitettuja välineitä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n lähestymistavassa disinformaation torjuntaan on ollut alusta alkaen (3) kaksi keskeistä osa-aluetta. Ensimmäinen niistä on sananvapauden ja muiden EU:n perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien ja vapauksien suojeleminen. Unionin strategian tavoitteena on tehdä näiden oikeuksien ja vapauksien mukaisesti verkkoympäristöstä ja sen toimijoista avoimempia ja vastuullisempia, jotta parannetaan sisällönmoderointikäytäntöjen läpinäkyvyyttä, lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja edistetään avointa demokraattista keskustelua (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Toisena keskeisenä osa-alueena ovat etenkin ulkoa tulevat uhat, jotka voivat haurastuttaa Euroopan demokraattisia järjestelmiä erityisesti vaalien aikana. Maaliskuussa 2015 perustettu East StratCom -työryhmä palvelee tällaisen järjestäytyneen ja suunnitellun, virallisten tahojen tuottaman disinformaation torjuntaa, jonka tarve kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yksityisen sektorin toimijoiden kanssa toteutettavaan digitaalisen disinformaation vähentämiseen liittyvien EU:n toimien keskiössä ovat olleet disinformaatiota koskevat käytännesäännöt (5), jotka perustuvat itsesääntelyyn. Lokakuusta 2018 alkaen voimassa olleiden käytännesääntöjen allekirjoittajien joukossa ovat nyt merkittävimmät EU:ssa toimivat verkkoalustat sekä muun muassa tärkeimmät eurooppalaista mainosalaa edustavat toimialajärjestöt. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vuonna 2018 julkaistujen käytännesääntöjen ansiosta on otettu useita merkittäviä edistysaskelia. Yksi hyödyllisimmistä oli se, että covid-19-pandemian alettua verkkoalustat paransivat luotettavista lähteistä peräisin olevien tietojen näkyvyyttä. Käytännesääntöjen innoittamana on myös ryhdytty antamaan erityisiä varoituksia väärien tietojen levittämisestä. Covid-19-disinformaation torjuntaa koskevan komission tiedonannon myötä perustettiin lisäksi seuranta- ja raportointiohjelma, jonka puitteissa käytännesääntöihin sitoutuneet alustat ilmoittavat covid-19-disinformaation torjuntaan liittyvistä toimistaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komission vuonna 2020 tekemässä arvioinnissa (6) havaittiin kuitenkin merkittäviä käytännesääntöihin liittyviä puutteita. Näitä ovat muun muassa käytännesääntöjen epäjohdonmukainen ja puutteellinen soveltaminen alustoilla ja jäsenvaltioissa, käytännesääntöjen itsesääntelyperusteisuuteen luonnostaan liittyvät rajoitukset sekä aukot käytännesääntöjen sitoumusten kattavuudessa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio esitti vuonna 2020 Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman, jossa esitetään lisätoimenpiteitä disinformaation torjumiseksi. Ne liittyvät muun muassa verkkoalustojen velvoitteisiin ja vastuisiin disinformaation torjunnassa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tämän jälkeen komissio on pannut täytäntöön covid-19-seuranta- ja raportointiohjelman ja käynnistänyt (kesäkuussa 2020) eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) ja sen jälkeen hankepyynnön, jotta disinformaation toteuttajista, välineistä, kohderyhmistä ja menetelmistä saataisiin kattavampi kuva. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Komission ehdottamassa digipalvelusäädöksessä (7) vahvistetaan käytännesääntöihin pohjautuva yhteissääntelykehys disinformaatioon liittyviin järjestelmäriskeihin puuttumiseksi, jotta disinformaation torjunnasta saataisiin tehokkaampaa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi 3. kesäkuuta 2021 (8) pitävänsä EU:n strategiaa puutteellisena, mutta tässä ei ollut otettu huomioon 26. toukokuuta 2021 hyväksyttyä tehostettua toimintasuunnitelmaa. Se arvioi, että Euroopan komission suunnitelma on hyvin laadittu mutta toistaiseksi epätäydellinen varsinkin hälytysjärjestelmän ja verkkoalustojen velvollisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Euroopan komissio ja digitaaliset alustat, jotka ovat jo allekirjoittaneet disinformaatiota koskevat EU:n käytännesäännöt, käynnistivät 29. heinäkuuta 2021 yhteisen kampanjan yhä useampien sidosryhmien saamiseksi sitoutumaan sääntöihin. |
| --- | --- |

2.12

3.   Komission ehdotukset

| 3.1 | Euroopan komissio kehittää jatkuvasti disinformaationtorjuntastrategiaansa. Toimien tehostamista koskevissa uusissa ohjeissa esitetään useita huomionarvoisia tapoja lisätä vaikutusta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi perustuvat komission tähänastisiin kokemuksiin käytännesääntöjen seurannasta ja arvioinnista sekä komission kertomukseen vuoden 2019 vaaleista. Ohjeet ovat myös osa toimia, joihin komissio on ryhtynyt joulukuussa 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien johdosta. Kootessaan eri tahojen näkemyksiä ohjeita varten komissio järjesti keskusteluja, joihin osallistui useita sidosryhmiä, sekä jäsenvaltioille suunnatun työpajan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ohjeissa viitataan tarpeeseen parantaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden raportoinnin laatua ja yksityiskohtaisuutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ohjeissa kiinnitetään huomiota siihen, että disinformaation torjuntaa ei voida ohjata ilman tulosindikaattoreita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ohjeissa todetaan, että EU:n jäsenvaltioiden välinen faktantarkistamiseen liittyvä tietojenvaihto on riittämätöntä. Yhdessä valtiossa vääräksi todettua tietoa voidaan näin ollen levittää toisessa maassa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ohjeissa viitataan tarpeeseen tehostaa sellaista disinformaation torjuntaa, joka kohdistuu disinformaation hyödyntämiseen tulonlähteenä digitaalisessa ympäristössä tapahtuvan valikoidun mainossijoittelun avulla (esimerkkinä Google Ads). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Käytännesäännöissä painotetaan erityisesti poliittista mainontaa. Poliittisen mainonnan taustalla oleva taho jää liian usein hämärän peittoon, ja mainonnan avoimuutta on parannettava. Tämä on digipalvelusäädöksen (9) (30 artiklan) sisältämien ehdotusten mukaista. Komissio aikoo ehdottaa uutta lainsäädäntöä poliittisen mainonnan avoimuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission työn laatuun disinformaation torjunnassa ja erityisesti toimien asteittaiseen tehostamiseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toteaa, että disinformaation torjunnassa on aina otettava huomioon välttämätön tarve suojella sananvapautta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Parhaillaan ollaan jäsentelemässä eri sidosryhmien välisiä keskusteluja, ja muun muassa tutkijoita pyritään saamaan laajasti mukaan. ETSK toteaa, että verkkomainosalaan keskittyminen oli tarpeen ja tämä on nyt otettu huomioon. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK arvostelee disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamisohjeita lähinnä siitä, että niissä keskitytään liikaa sisältöön ja sen moderointiin eikä riittävästi disinformaatiota levittäviin tahoihin. Sisältö muuttuu jatkuvasti ja käytössä olevat alustat kehittyvät, mutta pääasialliset toimijat pysyvät kaiken kaikkiaan samoina eivätkä motiivitkaan muutu. Torjunnassa on panostettava enemmän ennaltaehkäisyyn kuin korjaamiseen, ja komission on pureuduttava työssään pikemminkin syihin kuin seurauksiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Muutaman ideologisen vaikuttajan, lahkon tai kiihkoilijan muodostama kulissi kätkee taakseen todellisen liiketoimintahaaran, jossa hyödynnetään disinformaatiota ja joka on taloudellisesti erittäin kannattavaa. Eurooppalaisilta yrityksiltä virtaa niiden tietämättä yli 400 miljoonaa euroa disinformaatiota levittäville verkkosivustoille (10). Suurimpien disinformaatiota tuottavien tahojen tiedetään pyrkivän taloudellisiin tavoitteisiin muun muassa hyödyntämällä linkityksiä, joiden avulla ne voivat saada suuria summia verkkomainonnasta, mutta myös erityisasemia, joiden turvin ne voivat hakea julkisia tukia. Komission olisikin edistettävä sellaisten taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien välineiden luomista, joiden avulla disinformaatiota voidaan torjua sen lähteellä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että monet alustat eivät julkaise riittävästi tietoja disinformaation torjunnassa käyttämistään menetelmistä ja että tästä koituu haittaa kaikille eurooppalaisille toimijoille disinformaatiokäytäntöjen torjunnassa. Komitea on sitä vastoin tyytyväinen siihen, että tietyt alustat (YouTube) näyttävät ottavan ongelman vakavasti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Suurimpien alustojen (Facebook, Twitter) voima ei saa häivyttää näkyvistä sitä, että vaikuttavinta disinformaatiota levitetään nimenomaan sellaisten suurelle yleisölle tuntemattomampien kanavien kautta kuin VKontakte, Rumble, Odysee, Gab ja Parler. Näillä pienemmillä alustoilla on pienemmät käyttäjäyhteisöt, mutta niiden kautta on helpompi kohdentaa viestejä tietyille ryhmille maantieteellisen alueen, iän tai minkä tahansa muun muuttujan mukaan. Kyseisillä alustoilla ei myöskään ole taloudellisia keinoja torjua kauttaan levitettävää disinformaatiota, tai ne eivät ole kiinnostuneita siitä vaan käyttävät sananvapautta suojakilpenä. Disinformaatio saa usein alkunsa pienempien piirien alustoilta ja leviää sieltä nopeasti laajemman yleisön tietoisuuteen (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitää EU:n toimintaa liian lokeroituneena ja heikosti koordinoituna. Rakenteet – etenkin päätoimijat EDMO ja EU:n StratCom-työryhmä – ovat liian irrallaan toisistaan. Keskinäisen vaihdon helpottamiseksi olisi perustettava pysyvä työryhmä, jossa on edustettuna myös audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA). ETSK pelkää kuitenkin, että sen toimintakeinot ovat ilmiöiden laajuuteen nähden ehkä liian tehottomia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on parannettava kiireen vilkkaa. Samaan aikaan EU:n on otettava huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, joka kytkeytyy erottamattomasti sananvapauteen, on tällä hetkellä uhattuna useissa jäsenvaltioissa. Sama koskee niiden oikeusjärjestelmiä. Tämä ei voi olla vaikuttamatta kielteisesti näiden maiden kykyyn tehdä hedelmällistä yhteistyötä esimerkiksi faktantarkistuksen alalla sekä unionin arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti. Disinformaationtorjuntatoimet voivat vaikuttaa hyvin merkittävästi perusoikeuksiin, jotka on taattava ja joita on puolustettava kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Euroopan unioni tarvitsee paremmat toimintavalmiudet pystyäkseen torjumaan tehokkaasti disinformaatiota, jota vihamieliset tahot levittävät järjestelmällisesti usein tiettyjen unionin ulkopuolisten maiden – erityisesti Venäjän mutta myös Kiinan – hallitusten ohjauksessa. Käytännesääntöjen laatiminen ei riitä vastaukseksi tähän uhkaan. Kansalliset viranomaiset tarvitsevat lisää tukea tiedustelupalveluilta, ja hallitusten olisi järkevää jakaa tietojaan ottaen kuitenkin huomioon ongelmat eräissä jäsenvaltioissa, joihin edellä viitataan. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Tällaisissa toimissa olisi myös varmistettava, että ne ovat sellaisten vammaisten henkilöiden ulottuvilla ja ymmärrettävissä, jotka ovat erityisen alttiita valeuutisille, kuten erityisesti henkilöt, joilla on älyllinen, psykososiaalinen tai aistivamma. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kansalaisyhteiskuntaa hyödynnetään liian vähäisessä määrin. Komissio mainitsee osallistujakumppaneina lähinnä verkkoalustat, tiedotusvälineet, tutkijat ja faktantarkistajat. Ammatti- ja muilla järjestöillä tulee tunnustaa olevan merkittävä rooli disinformaation torjunnassa. Samoin on yritysten laita, sillä ne voivat menettää disinformaation vuoksi paljon rahaa tai maineensa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on runsaasti legitimiteettiä, jota voidaan hyödyntää disinformaation torjunnassa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK panee merkille, että suurin osa disinformaation torjunnasta kohdistuu englanninkieliseen sisältöön. Tämä johtuu erityisesti siitä, että useimmat alustat ovat lähtöisin englanninkielisistä maista. Koska ongelma on suuri esimerkiksi Tšekissä, Puolassa ja Baltian maissa, muuta kuin englanninkielistä sisältöä koskevia toimia tulee tehostaa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK kehottaa kaiken kaikkiaan painottamaan toimissa enemmän ennaltaehkäisyä ja ennakointia. Koska uusia verkkoyhteisöjä syntyy jatkuvasti (esimerkkinä Clubhouse), koska disinformaatiossa käytetään yhä kehittyneempiä keinoja (syväväärennökset) ja koska osa sovelluksista (esimerkiksi Telegram) on alustan ja yksityisviestipalvelun välimuotoja, toimiin on ryhdyttävä heti, kun uudentyyppinen riski on havaittu. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin kritisoi 3. kesäkuuta 2021 julkaisemassaan kertomuksessa, EU:n tasolta puuttuu edelleen medialukutaitosuunnitelma, jonka avulla voitaisiin parantaa kansalaisten kykyä ymmärtää sekä perinteisissä että verkkoviestimissä levitettävien tietojen luonne. Tällaista jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvaa suunnitelmaa on toteutettava jo varhaislapsuudesta alkaen, jotta nuoret oppisivat nopeasti erottamaan, milloin esitetty tieto on faktaa ja milloin on kyse väärästä tiedosta. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK on havainnut, että monissa – varsinkin audiovisuaalisissa – tiedotusvälineissä nähdään liian usein kutsuvieraina henkilöitä, jotka pönkittävät uskottavuuttaan esiintymällä tieteellisinä asiantuntijoina. Komitea suosittaa lämpimästi, että tiedotusvälineisiin asiantuntijalähteiksi kutsuttujen henkilöiden todelliset akateemiset ansiot tarkistettaisiin nykyistä huolellisemmin. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Yhteinen tiedonanto ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” [JOIN(2020) 8 final].

1

(2)  Tiedonanto ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” [COM(2018) 236 final].

2

(3)  Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma (JOIN(2018) 36 final).

3

(4)  Verkkoalustojen käyttöehdoissa voi olla määräyksiä sellaisesta haitallisesta sisällöstä, joka ei ole laitonta, mutta laittomaksi sisällöksi luokiteltavaan disinformaatioon (esimerkiksi vihapuhe tai terroristinen sisältö) sovelletaan joka tapauksessa asiaankuuluvia oikeussuojakeinoja.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/code-practice-disinformation

5

(6)  SWD(2020) 180 final.

6

(7)  COM(2020) 825 final.

7

(8)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 9/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu” (EUVL C 215, 7.6.2021, s. 6).

8

(9)  COM(2020) 825 final, Euroopan komission ehdotus asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista, 15. joulukuuta 2020.

9

(10)  Claudia Cohen, ”Des marques financent, malgré elles, la désinformation”, Le Figaro, 5. elokuuta 2021.

10

Le Figaro

(11)  Institute for public relations, Combating Foreign Disinformation on Social Media, Rand Corporation, 28. heinäkuuta 2021.

11

Combating Foreign Disinformation on Social Media

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2020”

(COM(2021) 373 final)

(2022/C 152/12)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 18.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 225/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

18.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

225/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että on tärkeää mukauttaa ja muotoilla uudelleen EU:n kilpailupolitiikkaa nykyisten nopeiden sosiaalisten ja taloudellisten muutosten pohjalta. Sääntelykehystä ja täytäntöönpanon painopisteitä on välttämätöntä mukauttaa jatkuvasti, jotta ne voidaan pitää ajan tasalla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan talous on komission valtiontukien alalla takaaman jouston ansiosta kyennyt selviytymään covid-19-kriisistä turvautumalla merkittävään julkiseen tukeen valtiotasolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että komissio on onnistunut löytämään toimivan kompromissin ennennäkemättömän kiireellisen valtiontukisääntöjen joustavoittamistarpeen sekä samanaikaisen vähimmäissääntelyn varmistamisen ja komission harjoittaman yleisen valvonnan tarpeen välillä, jotta sisämarkkinoilla voidaan rajoittaa liiallista eriarvoisuutta, joka johtuu jäsenvaltioiden erilaisista valmiuksista antaa taloudellista tukea kansantalouksilleen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mitä tulee kilpailusääntöjen (SEUT-sopimuksen 101 artikla) ja pandemiakriisin väliseen suhteeseen, ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut nopeasti tiedonannon, jonka tarkoituksena on edistää yritysten välisiä yhteistyöhankkeita välttämättömien tuotteiden ja palvelujen tarjontapulan vähentämiseksi pandemian aikana. Tämä on esimerkki horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevien komission suuntaviivojen nopeasta ja hyödyllisestä mukauttamisesta vuoden 2020 erityisiin sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveyteen liittyviin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on myös tyytyväinen siihen, että Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto (ECN), joka pyrkii koordinoimaan kansallisten kilpailuviranomaisten ja kilpailun pääosaston toimia, on esittänyt yhteisen kannan kilpailusääntöjen soveltamisesta covid-19-terveyskriisin aikana, jotta vältetään mahdollinen opportunismi ja hyväksikäyttö, jotka ovat erityisen tuomittavia ja haitallisia kriisiaikoina. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää kilpailusta digitaalimarkkinoilla annettuja komission lainsäädäntöehdotuksia erittäin hyödyllisinä, jotta saadaan aikaan yhdenmukaistettuja säännöksiä, joiden myötä kansalaiset, kuluttajat ja pk-yritykset (erityisesti mikroyritykset) voivat luottaa sekä markkinoiden kilpailurakenteen asianmukaiseen suojeluun että henkilötietojen suojaan. Tällaiset tiedot ja niiden käyttö olisi ymmärrettävä sekä yksilöiden ja näiden vapauksien suojelun osatekijöinä että strategisesti keskeisen tärkeinä kilpailutekijöinä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen selvittää, sovelletaanko kilpailusääntöjä sellaisten digitaalitalouden ja -alustojen piirissä toimivien palveluntarjoajien käymiin työehtosopimusneuvotteluihin, jotka eivät aina kuulu työlainsäädännössä määritettyihin perinteisiin ammattiluokkiin. Tämä selvennys on tarpeen, jotta voidaan estää palveluntarjoajille kilpailuoikeuden soveltamisesta mahdollisesti koituvat haittavaikutukset. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Viitaten Euroopan unionin tuomioistuimen Tercas-asiassa antamaan tuomioon ETSK muistuttaa, että sellaisten yksityisesti rahoitettujen pankkien takausjärjestelmiä, jotka eivät ole valtion määräävän vaikutusvallan alaisia, ei pidä lukea EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, sillä ne eivät tarkoita valtion puuttumista talouteen vaan ovat pikemminkin luottolaitosten keskinäiseen solidaarisuuteen perustuvan yksityisen järjestelmän ilmentymä, jossa käytetään yksityisiä eikä valtion varoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK toivoo, että komissio koordinoisi kilpailupolitiikkaansa eurooppalaisten yritysten kannalta strategisesti tärkeiden muiden toimintapolitiikkojen, kuten kansainvälisen kauppapolitiikan, kanssa. Tämä olisi myönteinen kehityssuunta, sillä kolmansien maiden yritykset saavat usein kilpailuetua eurooppalaisiin yrityksiin nähden sellaisten epäreilujen valtiontukien ja tuotantomallien johdosta, jotka ovat ristiriidassa EU:n perussopimuksissa ja lainsäädännössä vahvistettujen arvojen ja periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Kilpailupolitiikkaa koskevassa Euroopan komission 50. vuosikertomuksessa, joka kattaa vuoden 2020, keskitytään erityisesti aloitteisiin, joiden avulla pyrittiin hillitsemään maailmanlaajuisen covid-19-pandemian sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kyseessä on ensimmäinen kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus Euroopan parlamentin toimikauden tuoreimman vaihtumisen ja brexitin jälkeen sekä ensimmäinen puheenjohtaja Ursula von der Leyenin johtaman komission julkaisema kertomus. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpano on vuosien mittaan vaikuttanut ratkaisevasti EU:n perussopimuksissa vahvistetun sosiaalisen markkinatalouden saavuttamiseen. Näin voidaan yhdistää kasvua ja kilpailukykyä koskevat eurooppalaiset arvot sellaisiin yhtä tärkeisiin arvoihin kuin oikeudenmukaisuuteen ja solidaarisuuteen sisämarkkinoilla, jotka ovat samanaikaisesti kilpailukykyiset ja osallistavat. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Terveys- ja sosiaalialalla sekä teknologiassa ja taloudessa viime vuosina tapahtuneet nopeat ja odottamattomat muutokset ovat tuoneet esille sen, että on tärkeää, että kilpailupolitiikkaa voidaan jatkuvasti ajantasaistaa ja kehittää käynnissä olevien muutosten pohjalta mukauttamalla sääntelykehystä ja täytäntöönpanon painopisteitä, jotta ne pysyisivät ajan tasalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vuodelle 2020 osui yksi historian pahimmista maailmanlaajuisista kriiseistä, ja nyt voidaan todeta, että EU:n toimet ja sen reagointikyky ovat auttaneet yrityksiä ja ihmisiä Euroopassa selviytymään ennennäkemättömästä kriisistä merkittävän valtiotason julkisen tuen ansiosta, kun komissio on taannut jouston valtiontukisääntöihin. Kilpailupolitiikka on näin osoittanut huomattavaa kykyä mukautua odottamattomiin ja äärimmäisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU on myös onnistunut ottamaan käyttöön asianmukaisen elpymissuunnitelman, jonka avulla kansantaloudet saadaan kestävän elpymisen tielle ja voidaan palauttaa luottamus markkinoihin. Suunnitelmassa yhdistetään varojen käyttöön asettaminen jäsenvaltioille ja tiivis seuranta, jonka tavoitteena on välttää markkinoiden liialliset vääristymät ja talouteen kohdistuvat haittavaikutukset. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tehokkaan ja muutokset huomioon ottavan kilpailupolitiikan varmistamiseksi myös tulevaisuudessa ETSK suhtautuu myönteisesti komission kertomuksessa mainittuun kilpailuoikeuden yksityisoikeudellisen täytäntöönpanon tehostamiseen asianomaisen direktiivin hyväksymisen jälkeen vuonna 2014. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK kannattaa myös komission jatkuvaa arviointia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin sovellettavien valtiontukisääntöjen mahdollisesta mukauttamisesta. Tämä koskee erityisesti terveys- ja sosiaalipalveluja, jotka ovat keskeisen tärkeitä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta EU:ssa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK toivoo, että komissio koordinoisi kilpailupolitiikkaansa ja valtiontukisääntöjen valvontaa eurooppalaisiin yrityksiin vaikuttavien muiden toimintapolitiikkojen, kuten kansainvälisen kauppapolitiikan, kanssa. Tämä voisi olla erityisen hyödyllistä ottaen huomioon, että kolmansien maiden yritykset saavat usein kilpailuetuja eurooppalaisiin yrityksiin nähden sellaisten epäreilujen valtiontukien ja tuotantomallien johdosta, jotka ovat ristiriidassa perussopimuksissa vahvistettujen eurooppalaisten arvojen ja kestävyysperiaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.9

3.   Kilpailupolitiikka ja pandemiakriisi

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on taannut jouston valtiontukisääntöihin covid-19-kriisin alkamisen jälkeen hyväksymällä erityiset tilapäiset puitteet (maaliskuu 2020), joita tarkistettiin viisi kertaa tammikuuhun 2021 mennessä pandemiakriisin kehittyessä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on erityisesti selventänyt, mitä toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa nykyisten sääntöjen perusteella ilman ennakkoilmoitusta. Samalla on otettu käyttöön väliaikainen ja joustava sääntelykehys, joka on mahdollistanut ennennäkemättömän valtiontuen myöntämisen yksinkertaistetussa menettelykehyksessä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tämän oikeudellisen kehyksen pohjalta komission kilpailun pääosasto (COMP) on hyväksynyt huomattavan määrän kansallisia tukijärjestelmiä pandemiakriisin edellyttämässä hyvin lyhyessä ajassa osoittaen poikkeuksellista toimintavalmiutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että komissio on onnistunut löytämään toimivan kompromissin ennennäkemättömän kiireellisen valtiontukisääntöjen joustavoittamistarpeen sekä samanaikaisen vähimmäissääntelyn varmistamisen ja komission harjoittaman yleisen valvonnan tarpeen välillä. Molempien kohdalla tavoitteena on rajoittaa sisämarkkinoilla liiallista eriarvoisuutta, joka johtuu jäsenvaltioiden erilaisista valmiuksista antaa taloudellista tukea kansantalouksilleen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yrityksiin kohdistuvien, tilapäisten puitteiden piiriin kuuluvien tukitoimenpiteiden moninaisuus – muun muassa suorat tuet, pankkiluottojen valtiontakaukset, etuuskohteluun perustuvat lainat ja pääomasijoitukset yrityksiin – ja huomattavan korkeat tuen sallitut enimmäismäärät, erityisesti komission tammikuussa 2021 hyväksymän viimeisen korjaavan toimenpiteen johdosta, ovat osoittautuneet tarkoituksenmukaisiksi kriisistä selviytymisessä. Tämä on huomattava laadullinen kehitys verrattuna aiempiin, vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen hyväksyttyihin tilapäisiin puitteisiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Talouteen kohdistuvien julkisten interventiotoimenpiteiden ja valtiontukisääntöjen välisen yhteisvaikutuksen osalta ETSK korostaa merkittävää roolia, joka kilpailusäännöillä voi olla jäsenvaltioiden pannessa asianmukaisesti ja vääristymiä luomatta täytäntöön kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia niiden käyttöön asetettujen EU-varojen avulla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mitä tulee SEUT-sopimuksen 101 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen ja pandemiakriisin väliseen suhteeseen, ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut nopeasti tiedonannon, jonka tarkoituksena on edistää yritysten välisiä yhteistyöhankkeita, jotta voidaan vähentää välttämättömien tuotteiden ja palvelujen tarjontapulaa pandemian aikana, ja mukauttanut tätä varten horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin sovellettavia perinteisiä suuntaviivojaan vuoden 2020 erityisiin sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveydellisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Samalla ETSK pitää erityisen hyödyllisinä komission huhtikuussa 2020 hyväksymiä täytäntöönpanoasetuksia, joiden tarkoituksena on joustavoittaa tilapäisesti kilpailusääntöjen soveltamista maatalousaloilla, joita covid-19-pandemia on koetellut eniten. Kyseisillä asetuksilla maataloustuottajille ja toimialakohtaisille organisaatioille sallittiin väliaikaisten kollektiivisten toimien toteuttaminen tiettyjen maatalousalojen vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa 2020 kuvataan myös yrityskeskittymien valvontatoimia. Komissiolle ilmoitettiin 361 toimesta, ja se teki 352 yrityskeskittymäpäätöstä ja puuttui tarkemmin 18 tapaukseen. Tämä tarkoittaa, että kaikista vuonna 2020 ilmoitetuista toimista 76 prosenttia hyväksyttiin yksinkertaistetulla menettelyllä ensimmäisessä vaiheessa, mikä osoittaa menettelysääntöjen toimivan tehokkaasti. Tämä on erityisen hyödyllistä sulautumien ja yritysostojen elpyessä maailmanlaajuisesti, mitä edistää nykyinen likviditeetin korkea taso. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK pitää myös erittäin merkittävänä, että Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto (ECN), joka pyrkii koordinoimaan kansallisten kilpailuviranomaisten ja kilpailun pääosaston toimia, on esittänyt vahvan yhteisen kannan kilpailusääntöjen soveltamisesta covid-19-terveyskriisin aikana, jotta vältetään mahdollinen opportunismi ja hyväksikäyttö, jotka ovat erityisen tuomittavia ja haitallisia kriisiaikoina. |
| --- | --- |

3.10

4.   Digitalisaatio ja kilpailu

| 4.1 | Digitalisaatio ja uusiin tieto- ja viestintäteknologioihin perustuva talouden kehitys nostavat esiin kilpailun kannalta uusia ja tärkeitä kysymyksiä. ETSK pitääkin tärkeänä, että EU:n toimielimet reagoivat asianmukaisella sääntelyllä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on jo esittänyt kantansa komission antamista kolmesta keskeisestä lainsäädäntöehdotuksesta, joissa esitetään sääntelytoimia digitaalitalouden alalla: ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (1), ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) (2) ja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös) (3). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK:n näistä aiheista antamien kolmen lausunnon yhteisenä teemana on, että Euroopan unionin on annettava yhdenmukaistettuja säännöksiä, jotta kansalaiset, kuluttajat ja pk-yritykset (erityisesti mikroyritykset) voivat luottaa sekä markkinoiden kilpailurakenteen asianmukaiseen suojeluun että henkilötietojen suojaan. Tällaiset tiedot ja niiden käyttö olisi ymmärrettävä kahdella tavalla: sekä yksilöiden ja näiden vapauksien suojelun osatekijöinä että strategisesti keskeisen tärkeinä kilpailutekijöinä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tältä osin asianmukaisesti kilpailulle avoimet ja tosiasiallisesti kitkattomat markkinat ovat olennaisen tärkeitä sen välttämiseksi, että portinvartijoina toimivat digitaaliset alustat väärinkäyttäisivät markkinavoimaansa. Näin voidaan varmistaa uusien tulevien digitaalialan yritysten kehitys, mikä edistää innovointia, kasvua ja viime kädessä kuluttajien hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että komission vuonna 2020 esittämät lainsäädäntöehdotukset ovat asianmukainen lähtökohta sellaisen lainsäädäntökehyksen luomiselle, jota on ajan mittaan parannettava ajantasaistamalla jatkuvasti alan sääntelyä ja kilpailusääntöjä digitaalitalouden kehityksen myötä vähitellen muovautuvan markkinarakenteen pohjalta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää varmistaa digitaalisten markkinoiden eri toimijoiden tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoille pääsyn ja kilpailukyvyn osalta, jotta mahdollistetaan sisämarkkinoiden parempi toiminta ja vältetään kilpailun vääristymiä eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi samalla kun otetaan asianmukaisesti ja paremmin huomioon digitaalitalouteen sovellettavan sääntelykehyksen sosiaaliset vaikutukset. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tätä silmällä pitäen ETSK on erityisen tyytyväinen komission kertomuksen sivulla 27 olevaan toteamukseen, jonka mukaan ”sosiaalinen markkinatalous on perusta, jolle EU rakentuu, ja EU:n kilpailupolitiikka tukee sitä. Kansalaiset ja yritykset menestyvät, kun talous toimii niiden hyväksi.” Komitea toivoo, että tätä periaatetta sovelletaan myös kilpailupolitiikan täytäntöönpanoon liittyvän analyysin ja arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

4.7

5.   Kilpailu ja työehtosopimusneuvottelut

| 5.1 | Digitaalitalouden ja -alustojen kehityksellä on merkittäviä vaikutuksia paitsi markkinarakenteeseen myös työympäristöihin ja työjärjestelyihin, sillä se luo uusia työ- ja kehittämismahdollisuuksia. Samaan aikaan voi tunnetusti myös ilmetä mahdollisesti ongelmia liittyen sellaisten palveluntarjoajien työoloihin ja -ehtoihin, jotka saattaisivat hyötyä mahdollisuudesta järjestäytyä ja toimia yhdessä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission aikomukseen selvittää tehokkaasti, sovelletaanko kilpailusääntöjä sellaisten digitaalitalouden ja -alustojen piirissä toimivien palveluntarjoajien käymiin työehtosopimusneuvotteluihin, jotka eivät aina kuulu työlainsäädännössä määritettyihin perinteisiin ammattiluokkiin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on jo aikaa sitten selvennetty, ettei kilpailusääntöjä sovelleta työntekijöiden ja yritysten välisiin työehtosopimusneuvotteluihin, mutta edelleen on epätietoisuutta siitä, sovelletaanko kilpailusääntöjä itsenäisten palveluntarjoajien kanssa käytäviin työehtosopimusneuvotteluihin ja missä määrin. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Sen vuoksi on järkevää parantaa oikeusvarmuutta ja ennustettavuutta tällä alalla, jotta voidaan poistaa sääntelyyn liittyviä epävarmuustekijöitä, jotka voivat johtaa tehottomuuteen ja säännösten noudattamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Samalla on otettava huomioon palveluntarjoajien intressit järjestäytyä tehokkaasti, jotta ne voivat parantaa toimintaedellytyksiään ja saada vahvemman suojan toimintansa harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

5.4

6.   Kilpailu ja ilmasto- ja ympäristötavoitteet

| 6.1 | EU:n kunnianhimoista ilmastonmuutosohjelmaa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla edistettyä strategista ohjelmaa on vaikea toteuttaa ilman kilpailupolitiikan ja erityisesti valtiontukisääntöjen, kannustusjärjestelyjen ja vihreän innovoinnin rahoituksen asianmukaista mukauttamista. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kilpailupolitiikalla voidaan näin edistää aktiivisesti EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. Komission kertomuksessa mainitaan erityisesti valtiontukien valvonnan alalla toimia, joiden avulla komissio on arvioinut ja hyväksynyt kiertotalouden, uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden edistämiseen tähtääviä valtion toimenpiteitä. ETSK suhtautuu näihin toimiin myönteisesti ja tukee niitä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK kannattaa tätä toimintamallia mutta suosittaa samalla, että eri toimenpiteitä arvioitaessa otetaan huomioon myös niiden sosiaaliset vaikutukset. Investoinnit kiertotalouteen ja uusiutuvaan energiaan tarjoavat monissa tapauksissa mahdollisuuksia luoda myös osallistavien välineiden avulla uusia työpaikkoja kaikkein heikoimmassa ja haavoittuvimmassa asemassa oleville ryhmille. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Uusiutuvan energian osalta komitea muistuttaa EU:n alakohtaisilla direktiiveillä edistettävien energiayhteisöjen ja uusiutuvan energian yhteisöjen roolista. Kyseiset yhteisöt edistävät horisontaalisia ja usein osuustoiminnallisia verkkoja perustamalla kansalaisten suoraa osallistumista myös uusiutuvista lähteistä tuotetun energian tuotantoon ja jakamiseen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK pitää näiden sidosryhmien osallistamista hyödyllisenä, jotta voidaan laajentaa energiamarkkinoille pääsevien toimijoiden kirjoa ja varmistaa näin sekä yritysten moninaisuus että kilpailun lisääntyminen energian ja uusiutuvan energian markkinoilla. |
| --- | --- |

6.5

7.   Kilpailu ja pankkiala

| 7.1 | Kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa 2020 todetaan, ettei valtiontukea pankeille ja rahoituslaitoksille koskevia uusia tapauksia ole ollut. Komissio tarkentaa lisäksi hyväksyneensä sellaisten jo olemassa olevien kansallisten tukijärjestelmien jatkamisen, joiden avulla jäsenvaltiot voivat tarvittaessa tukea pieniä rahoituslaitoksia vaikeuksien tai kriisien asianmukaisessa hallinnassa. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK muistuttaa paikallisten ja alueellisten pankkien merkityksestä asianmukaisen yritysten monimuotoisuuden edistäjinä pankkialalla sekä lähellä kotitalouksia ja yrityksiä olevina markkinatoimijoina syrjäisillä alueilla. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on hyväksynyt jo olemassa olevien järjestelmien jatkamisen, kun on tarpeen tukea kaikenkokoisten pankkien hallittua markkinoilta poistumista, jotta voidaan suojella säästäjiä ja vaalia luottamusta talous- ja rahoituskehykseen. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Viitaten Euroopan unionin tuomioistuimen Tercas-asiassa antamaan tuomioon, jossa vahvistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antama tuomio samankaltaisin päätelmin, ETSK muistuttaa, että sellaisten yksityisesti rahoitettujen pankkien takausjärjestelmiä, jotka eivät ole valtion määräävän vaikutusvallan alaisia, ei pidä lukea EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Tällaiset takausjärjestelmät eivät tarkoita valtion puuttumista talouteen vaan ovat pikemminkin luottolaitosten keskinäiseen solidaarisuuteen perustuvan yksityisen järjestelmän ja näiden omin varoin toteutettavan itseorganisoinnin ilmentymä, jossa tavoitteena on säilyttää tallettajien ja säästäjien luottamus pankkijärjestelmään myös erityisissä kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

7.4

8.   Kilpailu ja verojärjestelmät

| 8.1 | Euroopan komission Euroopan unionin tuomioistuimessa nostamien sellaisten oikeusriitojen tulokset, jotka ovat liittyneet valikoiviin veroetuuksiin ja kansallisiin veropäätöksiin, joiden ei alun perin ole katsottu olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisia, korostavat komission ymmärrettävää halua varmistaa, että verosäännöt yhdenmukaistetaan tehokkaasti Euroopassa kaikkien käytettävissä olevien välineiden avulla, myös valtiontukisääntöjen täytäntöönpanoa koskevin päätöksin. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kyseisiin päätöksiin pohjautuvat erilaiset tulokset eurooppalaisissa tuomioistuimissa tuovat kuitenkin esiin tarpeen parantaa verosääntöjen tehokkuutta ja yhdenmukaistamista Euroopassa siten, että pannaan täytäntöön komission vuoden 2021 alussa hyväksymä asianomainen toimintasuunnitelma ja siis tehdään asianmukaisia lainsäädäntöaloitteita verotusalalla sisämarkkinoiden ja niiden vakauden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

8.2

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 64.

1

(2)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 70.

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38.

3

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2014/53/EU muuttamisesta”

(COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD))

(2022/C 152/13)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 30.9.2021
  Euroopan parlamentti, 4.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 18.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 30.9.2021

Euroopan parlamentti, 4.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

18.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tutustunut komission ehdotukseen, jonka mukaan matkapuhelimien ja vastaavien laitteiden latausliitännöissä olisi viipymättä velvoitettava käyttämään yhtenäistä ja yhdenmukaista USB-C-standardia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vuonna 2009 ja myös vuonna 2014 tehdyillä vapaaehtoisilla aloitteilla ei pystytä täysin saavuttamaan Euroopan unionin poliittisia tavoitteita, jotka koskevat sähkö- ja elektroniikkalaiteromun vähentämistä, laitteiden käytön helpottamista ja latauslaitteiden markkinoiden pirstaleisuuden ehkäisemistä. Pois heitetyistä latureista kertyi vuonna 2018 arvioiden mukaan yhä edelleen 11 000 tonnia sähkö- ja elektroniikkalaiteromua. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan parlamentti antoi tammikuussa 2020 päätöslauselman (1), joka tähtää tiukempaan sääntelyyn, ja ETSK antaa päätöslauselmalle täyden tukensa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa varauksetta Euroopan komission ehdottamaa direktiiviä, jota Euroopan parlamentti on pyytänyt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK haluaa, että asiassa mentäisiin Euroopan komission ehdotusta pidemmälle, ja suosittaa, että matkapuhelimia ja vastaavia laitteita varten ehdotettu velvoite ulotettaisiin koskemaan kaikkia radio- ja sähkölaitteita, verkkoon liitettyjä laitteita ja ladattavia laitteita, myös kannettavien tietokoneiden latureita: mobiililaitetta olisi voitava ladata myös 65 watin tehoisella USB-C-tyyppisellä tietokonelaturilla 2,1 watin laturin sijasta, jolloin mukana ei tarvitsisi kuljettaa useita eri latureita. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on pannut merkille, että liikkeellä oleville käyttäjille tarjotaan linja-autoissa, lentokoneissa, kauppakeskuksissa, kokoussaleissa ja muissa vastaavissa paikoissa mobiililaitteiden lataamista varten yhä useammin matalatehoisia (2,1 watin) USB-liitäntöjä kaapelien kanssa tai ilman niitä. Tällaisten liitäntöjen teho ei aina riitä tiettyjen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden lataamiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että tällaisiin paikkoihin asennettaisiin tulevaisuudessa huippunopeita latauslaitteita pikalatauksen ja USB-C-kaapelin käyttäjältä toiselle lainaamisen edistämiseksi lyhyillä matkoilla tai aikaväleillä. Tämä on yksi tarpeista, jotka tuotiin esille eräässä Euroopan komission järjestämässä kyselytutkimuksessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toteaa, että akulla voi olla muuta laitetta lyhyempi käyttöikä, ja suosittaa, että tietokoneissa, tableteissa tai matkapuhelimissa käytettävistä akuista tehtäisiin vakiomuotoisempia, jotta ne voidaan vaihtaa sen sijaan, että niiden ennenaikaisen vikaantumisen takia joutuu ostamaan kokonaisen laitteen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa kestävään kehitykseen liittyvää elektronisten laitteiden valmistajien vastuuta ja kehottaa niitä huolehtimaan siitä, että akun vaihto ei maksa paljon eikä ole teknisesti hankalaa, jotta koko elektronista laitetta ei tarvitsisi vaihtaa, jos pelkkä akku on vaihdon tarpeessa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa komissiota antamaan valmistajille ohjeeksi, ettei niiden tule pyrkiä kiertämään säädöstä muuttamalla jännitettä tai ampeeriarvoa, jolloin lataamisessa on käytettävä merkkilaturia, sillä tämä vesittäisi direktiivin tavoitteet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa, että komissio ja Euroopan parlamentti tiedottavat aiheesta laajasti suurelle yleisölle, kun lainsäädäntöprosessi on saatu päätökseen, jotta kuluttajat saisivat tietoa ja heitä voidaan kannustaa hankkimaan tulevaisuudessa vain sellaisia laitteita, joissa on USB-C-tyypin rajapinta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | Komissio on vuodesta 2009 pyrkinyt rajoittamaan matkapuhelinten ja vastaavien laitteiden latausrajapintojen markkinoiden pirstaleisuutta. Tällaiset aloitteet ovat kuitenkin johtaneet vain vapaaehtoisiin järjestelmiin (2), jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia, eikä niiden yhdenmukainen ja johdonmukainen soveltaminen ole siten varmaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Viimeaikaisilla vapaaehtoisilla aloitteilla ei pystytä täysin saavuttamaan unionin poliittisia tavoitteita, jotka koskevat sähkö- ja elektroniikkalaiteromun vähentämistä, laitteiden käyttömukavuuden varmistamista ja latauslaitteiden markkinoiden pirstaleisuuden ehkäisemistä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yhdenmukaistamisen puuttuminen tällä alalla voi johtaa huomattaviin eroihin jäsenvaltioiden laeissa, asetuksissa, hallinnollisissa määräyksissä tai käytännöissä, jotka koskevat matkapuhelinten ja vastaavien radiolaiteluokkien yhteentoimivuutta latauslaitteiden kanssa sekä radiolaitteiden toimittamista ilman latauslaitteita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tämän vuoksi tarvitaan unionin toimia, joilla edistetään yhteentoimivuutta ja radiolaitteiden latausominaisuuksiin liittyvien tietojen toimittamista loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan parlamentti antoi tammikuussa 2020 päätöslauselman (3), jossa se vaati matkapuhelinten yleislaturia koskevan standardin pikaista hyväksymistä, jotta vältetään sisämarkkinoiden hajanaisuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Arvioiden mukaan matkapuhelinlaturien osuus sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta oli vuonna 2018 noin 11 000 tonnia ja niiden elinkaaripäästöt olivat noin 600 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Unioni on sitoutunut vahvasti edistämään resurssien tehokasta käyttöä siirtymällä puhtaaseen kiertotalouteen sellaisilla aloitteilla kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/19/EU (4) ja aivan hiljattain käynnistetty Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Nyt ehdotetun direktiivin tavoitteena on vähentää radiolaitteiden myynnistä syntyvää sähkö- ja elektroniikkalaiteromua sekä raaka-aineiden louhintaa ja latureiden valmistamisesta, kuljetuksesta ja hävittämisestä aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä ja edistää siten siirtymistä kiertotalouteen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotus tähtää siihen, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2014/53/EU (5) sisällytetään vaatimukset tiettyjen radiolaiteluokkien latausprotokollista, latausrajapinnoista (eli latausliittimestä) sekä tiedoista, jotka loppukäyttäjille on annettava kyseisten radiolaiteluokkien latausominaisuuksista. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotuksessa edellytetään, että matkapuhelimet ja vastaavat radiolaitteet (tabletit, digitaalikamerat, kuulokkeet ja kuulokemikrofonit, kädessä pidettävät videopelikonsolit ja kannettavat kaiuttimet), jotka voidaan ladata langallisella latauslaitteella, on varustettava USB-C-tyypin liittimellä. Jos ne edellyttävät latausta yli 5 voltin jännitteellä tai yli 3 ampeerin virralla tai yli 15 watin teholla, niissä on lisäksi käytettävä USB Power Delivery -latausprotokollaa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Komissio voi ehdotuksen mukaan antaa delegoituja säädöksiä, jotta tulevaisuudessa voidaan ottaa langallisen latauksen lisäksi huomioon muitakin lataustekniikoita. |
| --- | --- |

2.10

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK panee merkille, että komissio on ajanut 12 vuoden ajan puhelinlaturistandardien lähentämistä kestävyysvaatimusten täyttämiseksi ja vaikeasti kierrätettävän jätteen määrän vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että yleislaturin puuttumisen takia jokaisen puhelinlaitteen mukana myydään aina laturi ja lataus-/datakaapeli, vaikka kuluttaja voisi ostaa pelkän laitteen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa varauksetta Euroopan komission ehdottamaa direktiiviä, jota Euroopan parlamentti on pyytänyt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On selvää, että valmistajat saavat varsinkin matkapuhelinten kyseessä ollessa merkittävän osan tuloistaan laitekohtaisten laturien myynnistä. Olisikin varmistettava, etteivät valmistajat muuta jatkuvasti sähkövaatimuksia (jännitetaso, tarvittava teho jne.) pystyäkseen myymään kerta toisensa jälkeen oman merkkinsä laturimallin tai tiedonsiirtokaapelin, joka voi olla yleiskäyttöinen, sen sijaan että jo ostettua laturia voitaisiin käyttää uudelleen. Tämä vaikeuttaisi sähkö- ja elektroniikkalaiteromun määrän vähentämiseen tähtäävien toimien tehokasta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suosittaa, että komissio ja Euroopan parlamentti tiedottavat aiheesta laajasti suurelle yleisölle, kun lainsäädäntöprosessi on saatu päätökseen, jotta kuluttajat saisivat tietoa ja heitä voidaan kannustaa hankkimaan tulevaisuudessa vain sellaisia laitteita, joissa on USB-C-tyypin rajapinta. |
| --- | --- |

3.5

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK suosittaa, että alan toimijat tekisivät mahdolliseksi matkapuhelinten huippunopean lataamisen tehokkaalla laturilla, kuten yksinkertaisella USB-C-tyyppisellä kannettavan tietokoneen laturilla, jonka latausteho on 2,1 watin sijasta 65 wattia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK panee merkille, että liikkeellä oleville käyttäjille tarjotaan linja-autoissa, lentokoneissa, kauppakeskuksissa, kokoussaleissa ja muissa vastaavissa paikoissa mobiililaitteiden lataamista varten yhä useammin USB-liitäntöjä kaapelien kanssa tai ilman niitä. Nämä latausliitännät ovat useimmiten matalatehoisia (2,1 wattia), eikä tämä teho nykyiselläänkään riitä tiettyjen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden lataamiseen. ETSK ehdottaa, että tällaisiin paikkoihin asennettaisiin tulevaisuudessa huippunopeita latauslaitteita pikalatauksen ja USB-C-kaapelin käyttäjältä toiselle lainaamisen edistämiseksi lyhyillä matkoilla tai aikaväleillä. Tämä on yksi tarpeista, jotka tuotiin esille eräässä Euroopan komission järjestämässä kyselytutkimuksessa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suosittaakin, että nyt esitetyt säännökset mobiililaitteiden USB-C-tyyppisen yleislaturin kehittämisestä laajennettaisiin koskemaan myös kannettavia tietokoneita, vaikkakin latauksessa käytettävää sähkövirran ja -tehon tasoa tulee mukauttaa. Ellei ole olemassa perusteltuja teknisiä rajoitteita, direktiivin velvoite tulee ulottaa koskemaan myös kannettavia tietokoneita paitsi taloudellis-ekologisista syistä myös siksi, ettei liikkeellä ollessa tarvitsisi kuljettaa mukana useita eri latureita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että akulla voi olla muuta laitetta lyhyempi käyttöikä, ja suosittaa, että tietokoneissa, tableteissa tai matkapuhelimissa käytettävistä akuista tehtäisiin vakiomuotoisempia, jotta ne ovat helppoja ja edullisia vaihtaa sen sijaan, että niiden ennenaikaisen vikaantumisen takia joutuu ostamaan kokonaisen laitteen. ETSK korostaa ekologisuuteen ja kestävään kehitykseen liittyvää elektronisten laitteiden valmistajien vastuuta. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. tammikuuta 2020 yleislaturista mobiileille radiolaitteille (2019/2983(RSP)) (EUVL C 331, 17.8.2021, s. 2).

1

(2)  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/2417/attachments/1/translations?locale=fi

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. tammikuuta 2020 yleislaturista mobiileille radiolaitteille (2019/2983(RSP)) (EUVL C 331, 17.8.2021, s. 2).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/19/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 38).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/53/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 1999/5/EY kumoamisesta (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 62).

5

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/746 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita koskevista siirtymäsäännöksistä ja omaan käyttöön valmistettuja laitteita koskevien vaatimusten soveltamisen lykkäämisestä”

(COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD))

(2022/C 152/14)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.10.2021
  neuvosto, 22.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohta |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 206/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.10.2021

neuvosto, 22.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohta

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

206/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ottaa huomioon SARS-CoV-2-pandemian (covid-19) aiheuttamat poikkeukselliset olosuhteet ja sen vaikutukset useisiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/746 (1) kattamiin aloihin ja kannattaa komission ehdotusta, joka on komitean mielestä asianmukainen ja tarpeellinen toimenpide kansanterveyden sekä kyseisen toimialan taloudellisten etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa, että terveys on ensisijaisen tärkeä asia Euroopan kansalaisille, ja muistuttaa, että in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuilla lääkinnällisillä laitteilla on keskeinen merkitys sairauksien ehkäisyssä, diagnosoinnissa ja hoidossa (2). Ne ovat olennaisen tärkeitä terveytemme kannalta ja sairauksien ja vammojen kanssa elämään joutuvien ihmisten elämänlaadun kannalta – maailmanlaajuisessa pandemiatilanteessa vieläkin korostetummin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentti ja neuvostoon 15. kesäkuuta 2021 kokoontuneet terveysministerit (TSTK-neuvosto) ovat huolissaan erittäin kriittisestä tilanteesta ja ovat kehottaneet komissiota antamaan kiireellisen lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan sujuvoittaa uuteen sääntelykehykseen siirtymistä ja varmistaa in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden saatavuus EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää välttämättömänä, että kansalaiset voivat olla varmoja testien luotettavuudesta. On vähennettävä merkittävästi ”virheellisesti positiivisten” mutta myös ”virheellisten negatiivisten” tulosten osuutta. Tällä hetkellä vain 8 prosenttia kaikista markkinoilla olevista in vitro -diagnostiikkalaitteista kuuluu ilmoitettujen laitosten valvonnan piiriin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/79/EY (3) mukaisesti. Tarkasteltavassa asetusehdotuksessa tavoitteeksi on asetettu 80 prosenttia in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaakin täysin sitä, että in vitro -diagnostiikkalaitteiden sertifiointikapasiteettia lisätään nopeasti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa myös, että testistä saatu positiivinen tulos johtaa erityiseen lääkinnälliseen tukeen varsinkin sellaisessa mahdollisessa tapauksessa, jossa laite on vapaasti käytettävissä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että asetuksen (EU) 2017/746 soveltamispäivän lykkääminen yhdellä vuodella ei ratkaisisi sen täytäntöönpanoon liittyviä haasteita ja että uuden asetuksen vaatimukset on voitava ottaa asteittain käyttöön pidemmällä ajanjaksolla ja samalla asettaa etusijalle korkean riskiluokan in vitro -diagnostiikkalaitteet. Tämä voidaan saavuttaa muuttamalla siirtymäsäännöksiä koskevaa asetuksen 110 artiklaa siten, että olemassa oleville korkeamman riskiluokan laitteille asetetaan aika, joka on lyhyempi kuin olemassa oleville alemman riskiluokan laitteille. Samalla niitä laitteita koskevaa nykyistä siirtymäaikaa, joille ilmoitetut laitokset ovat antaneet todistuksen direktiivin 98/79/EY mukaisesti, olisi pidennettävä yhdellä vuodella 26. toukokuuta 2025 saakka. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaakin komission seuraavia ehdotuksia:






  — | Pidennetään siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

1.8

—

Pidennetään siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti.

| — | Otetaan käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos.

| — | Otetaan lisäksi käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin. |
| --- | --- |

—

Otetaan lisäksi käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin.

2.   Komission ehdotukset

| 2.1 | Direktiivi 98/79/EY (4) in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista korvataan 26. toukokuuta 2022 asetuksella (EU) 2017/746 (5), jossa vahvistetaan uusi sääntelykehys näille laitteille (HIV-testit, raskaustestit ja SARS-CoV-2-testit) (6). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uuden asetuksen tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja kansanterveyden, potilaiden ja käyttäjien korkeatasoinen suojelu ottaen huomioon alalla toimivien pk-yritysten suuri määrä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yksi tärkeimmistä muutoksista koskee riippumattomien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten osallistumista. Uuden asetuksen mukaisesti noin 80 prosenttia in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista tulee ilmoitettujen laitosten valvontaan (kun osuus on tällä hetkellä 8 prosenttia). Tämä merkitsee sitä, että valmistajien on tehtävä hakemus ilmoitetulle laitokselle ja saatava noin vuoden kestävän menettelyn jälkeen yksi tai useampi todistus. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Asetuksen (EU) 2017/746 110 artikla sisältää siirtymäsäännöksiä laitteille, joille ilmoitettu laitos on antanut todistuksen direktiivin 98/79/EY mukaisesti ennen 26. toukokuuta 2022. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita varten tarvitaan unionissa sääntelykehys, mutta se on myös tuonut asetuksen (EU) 2017/746 täytäntöönpanolle ennennäkemättömiä lisähaasteita. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta, terveydenhuollon yksiköiltä, ilmoitetuilta laitoksilta, valmistajilta ja muilta talouden toimijoilta on siten vaadittu huomattavia lisäresursseja elintärkeiden lääketieteellisten diagnoosimenetelmien saatavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ottaen huomioon, että nimettyjä ilmoitettuja laitoksia on tällä hetkellä kuusi ja ne sijaitsevat vain kolmessa maassa (Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa), tilanne on erityisen ongelmallinen muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden pk-yritysten kannalta. Lisäksi matkustusrajoitukset ovat haitanneet ja haittaavat edelleen ilmoitettujen laitosten suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksen tavoitteena on siten






  — | pidentää nykyistä siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti |
| --- | --- | --- |

2.8

—

pidentää nykyistä siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti

| — | ottaa käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos asetuksen (EU) 2017/746 mukaisesti |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos asetuksen (EU) 2017/746 mukaisesti

| — | ottaa lisäksi käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin. Tämä antaa terveydenhuollon yksiköille lisäaikaa täyttää uudet vaatimukset ja varmistaa, että omaan käyttöön valmistettuja testejä, jotka ovat usein välttämättömiä erityisesti harvinaisten sairauksien hoidossa, voidaan edelleen kehittää kliinisissä laboratorioissa. |
| --- | --- |

—

ottaa lisäksi käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin. Tämä antaa terveydenhuollon yksiköille lisäaikaa täyttää uudet vaatimukset ja varmistaa, että omaan käyttöön valmistettuja testejä, jotka ovat usein välttämättömiä erityisesti harvinaisten sairauksien hoidossa, voidaan edelleen kehittää kliinisissä laboratorioissa.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toistaa nykyisestä asetuksesta (EU) 2017/746 antamassaan lausunnossa (7) jo esitetyn näkemyksensä: ”terveys on ensisijaisen tärkeä asia Euroopan kansalaisille” ja ”in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuilla lääkinnällisillä laitteilla on keskeinen asema sairauksien ennaltaehkäisyssä, diagnosoinnissa ja hoidossa”. Ne ovat olennaisen tärkeitä terveytemme kannalta ja sairauksien ja vammojen kanssa elämään joutuvien ihmisten elämänlaadun kannalta – vieläkin korostetummin pandemiatilanteessa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK onkin siis jo aiemmin hyväksynyt nykyisen sääntelyjärjestelmän uudistamisen siten, että tehostetaan markkinoille saattamista edeltäviä hyväksyntämenettelyjä ja erityisesti markkinoille tulon jälkeistä valvontaa. Tämä vastaa potilasturvallisuutta ja tehokkuutta koskevia kansalaisten tarpeita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa lisäksi, että tällä alalla on merkittävä asema Euroopan taloudessa vahvan innovointikapasiteettinsa ja korkean osaamistason työpaikkojensa ansiosta. Siksi on tärkeää ottaa huomioon 80-prosenttisesti keskisuurista, pienistä ja mikrokokoisista valmistusyrityksistä koostuvan toimialan etu sen lisäksi, että taataan mahdollisimman korkeatasoinen terveyden suojelu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on erittäin tietoinen covid-19-kriisin aiheuttamista poikkeuksellisista olosuhteista, jotka vaikuttavat useisiin asetuksen (EU) 2017/746 soveltamisalaan kuuluviin osa-alueisiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kriisi on näin ollen pannut jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmät ennennäkemättömän kovalle koetukselle ja ajanut kaikki asianomaiset sidosryhmät (terveydenhuollon yksiköt ja ammattilaiset sekä potilaat ja talouden toimijat) tukalaan tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK panee siis merkille, että kaikki nämä terveydenhuoltojärjestelmän toiminnalle välttämättömät sidosryhmät eivät pysty varmistamaan asetuksen asianmukaista täytäntöönpanoa ja soveltamista alun perin suunniteltuina ajankohtina. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentti ja neuvostoon 15. kesäkuuta 2021 kokoontuneet terveysministerit (TSTK-neuvosto) ovat huolissaan erittäin kriittisestä tilanteesta ja ovat kehottaneet komissiota antamaan kiireellisen lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan sujuvoittaa uuteen sääntelykehykseen siirtymistä ja varmistaa in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden saatavuus EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitää välttämättömänä, että kansalaiset voivat olla varmoja testien luotettavuudesta. On vähennettävä merkittävästi ”virheellisesti positiivisten” mutta myös ”virheellisten negatiivisten” tulosten osuutta. Tällä hetkellä vain 8 prosenttia kaikista markkinoilla olevista in vitro -diagnostiikkalaitteista kuuluu ilmoitettujen laitosten valvonnan piiriin direktiivin 98/79/EY mukaisesti. Tarkasteltavassa asetusehdotuksessa tavoitteeksi on asetettu 80 prosenttia in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaakin täysin sitä, että in vitro -diagnostiikkalaitteiden sertifiointikapasiteettia lisätään nopeasti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK vaatii, että testistä saadun positiivisen tuloksen on johdettava erityiseen lääkinnälliseen tukeen varsinkin sellaisessa mahdollisessa tapauksessa, jossa laite on vapaasti käytettävissä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK toteaa, että asetuksen (EU) 2017/746 soveltamispäivän lykkääminen yhdellä vuodella ei ratkaisisi sen täytäntöönpanoon liittyviä haasteita ja että uuden asetuksen vaatimukset on voitava ottaa asteittain käyttöön pidemmällä ajanjaksolla ja samalla asettaa etusijalle korkean riskiluokan in vitro -diagnostiikkalaitteet. Tämä voidaan saavuttaa muuttamalla siirtymäsäännöksiä koskevaa asetuksen 110 artiklaa siten, että olemassa oleville korkeamman riskiluokan laitteille asetetaan aika, joka on lyhyempi kuin olemassa oleville alemman riskiluokan laitteille. Samalla niitä laitteita koskevaa nykyistä siirtymäaikaa, joille ilmoitetut laitokset ovat antaneet todistuksen direktiivin 98/79/EY mukaisesti, olisi pidennettävä yhdellä vuodella 26. toukokuuta 2025 saakka. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kannattaakin komission seuraavia ehdotuksia:






  — | Pidennetään siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

3.12

—

Pidennetään siirtymäaikaa niiden laitteiden osalta, joille on annettu todistus direktiivin 98/79/EY mukaisesti.

| — | Otetaan käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön räätälöityjä siirtymäaikoja laitteille, joille on tehtävä ensimmäistä kertaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, johon osallistuu ilmoitettu laitos.

| — | Otetaan käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön siirtymäaika, jota sovelletaan samassa terveydenhuollon yksikössä valmistettuihin ja käytettäviin laitteisiin.

| 3.13 | Nämä säännökset vaikuttavat ETSK:n mielestä järkeviltä, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja kansanterveyden ja potilaiden turvallisuuden korkeatasoinen suojelu sekä taata oikeusvarmuus ja välttää näin mahdolliset markkinahäiriöt. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK korostaa, kuten jo aiemmin asetusta (EU) 2017/746 käsitelleessä lausunnossaan, että kansalaisyhteiskunnalla olisi oltava suurempi rooli tämän alan sääntelykehyksen määrittelyssä, ja ehdottaa jälleen, että perustetaan neuvoa-antava komitea, joka koostuu eurooppalaisen tason legitiimien sidosryhmien edustajista. Tämän komitean pitäisi toimia rinnakkain ja työskennellä yhdessä lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmän kanssa sekä antaa komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja lääketieteellisen teknologian eri näkökohdista ja lainsäädännön täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/746, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista sekä direktiivin 98/79/EY ja komission päätöksen 2010/227/EU kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, s. 176).

1

(2)  ETSK:n lausunto (EUVL C 133, 9.5.2013, s. 52).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/79/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 1998, in vitro-diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista (EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1).

3

(4)  EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1. ETSK:n lausunto (EYVL C 18, 22.1.1996, s. 12).

4

(5)  EUVL L 117, 5.5.2017, s. 176. ETSK:n lausunto (EUVL C 133, 9.5.2013, s. 52).

5

(6)  Komission mukaan noin 70 prosenttia kliinisistä päätöksistä tehdään in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden avulla.

6

(7)  ETSK:n lausunto (EUVL C 133, 9.5.2013, s. 52).

7

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/89

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen”

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (uudelleenlaadittu)”

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta”

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

| Esittelijä: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Benjamin RIZZO |

Esittelijä:

Javier DOZ ORRIT

Toinen esittelijä:

Benjamin RIZZO

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 4.10.2021
  neuvosto, 8.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/7/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 4.10.2021

neuvosto, 8.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

23.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/7/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komission (2019) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (2021) kertomuksissa, akateemisissa tutkimuksissa ja nyt Pandoran papereissa ja muissa vastaavissa asiakirjoissa on korostunut, miten vakava ilmiö rahanpesu on EU:ssa. Unionin nykyinen lainsäädäntö on varsin riittämätöntä, sillä koordinointi ontuu ja maiden välillä on eroja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK antaa voimakkaan tukensa rahanpesun vastaiselle säädöspaketille ja kannattaa aivan erityisesti uuden eurooppalaisen viranomaisen (rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomainen, jäljempänä ”rahanpesuntorjuntaviranomainen”) perustamista ja suorien valvontavaltuuksien osoittamista kyseiselle viranomaiselle. Sille olisi annettava riittävät resurssit, jotta siitä voi tulla yhdennetyn eurooppalaisen valvonta- ja tiedonhankintajärjestelmän keskus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa sisällöllistä jakoa ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen – joka koskee yksityisten laitosten valvontaa – ja kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin – joka koskee kansallisten valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten keskinäistä koordinointia – välillä sekä näiden säädösten sisältämiä säännöksiä, joilla yhdenmukaistetaan kansallista lainsäädäntöä ja automatisoidaan tietojen tallentamista ja toimittamista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Rahanpesun ja sen esirikosten tehokas torjunta edellyttää kulttuurin muutosta ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallista osallistumista. ETSK ehdottaa jälleen eurooppalaisen sopimuksen solmimista sellaisten menettelytapojen torjumiseksi, jotka ovat vastoin eurooppalaisten demokratioiden eettisiä ja poliittisia periaatteita ja vievät pohjaa julkishyödykkeiltä. Komitea ehdottaa lisäksi kansalaisyhteiskuntaa edustavan neuvoa-antavan elimen perustamista rahanpesuntorjuntaviranomaisen yhteyteen tai Euroopan komission alaisuuteen siten, että rahanpesuntorjuntaviranomainen on siinä mukana. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa panemaan rahanpesun vastaiseen säädöspakettiin kuuluvan kryptovaroja koskevan asetuksen kiireellisesti täytäntöön. Komission ehdottama asetus kryptovarojen markkinoista (1) on askel kohti yleissääntelyä, ja sen olisi tultava voimaan viipymättä. Se ei kuitenkaan korvaa kaikkia niitä välineitä, joita tarvitaan puolustautumiseksi kyseisiin rahoitustuotteisiin liittyviä taloudellisia ja rikosriskejä vastaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa komissiota pohtimaan, miten säädöspakettia voitaisiin soveltaa rahoitusjärjestelmän ulkopuolisiin rahanpesukanaviin, kuten taide- ja arvo-omaisuusmarkkinoihin, vapaasatamiin, tullivarastoihin ja erityistalousalueisiin, tiettyihin kaupallisiin tai liiketoimiin, kiinteistösijoituksiin, rahapelaamiseen jne. Komitea katsoo, että näillä aloilla tarvitaan uutta EU-tason lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että Europolille annetaan enemmän valtuuksia ja riittävät resurssit, jotta se voi torjua rahanpesua, terrorismin rahoitusta ja kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta ja koordinoida kansallisten poliisivoimien toimia näillä aloilla. Tehokas koordinointi Euroopan syyttäjänviraston – jonka toiminta olisi käynnistettävä viipymättä –, Europolin ja uuden rahanpesuntorjuntaviranomaisen välillä voi olla avaintekijä sen varmistamiseksi, että säädöspaketista on käytännön hyötyä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota edistämään tarmokkaasti sitä, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1673 (2), jossa säädetään rahanpesurikoksen yhteisestä määritelmästä, saatetaan pikaisesti osaksi kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, ja kehottaa lisäksi antamaan rahanpesuun liittyvien rikosten yhteisestä määritelmästä uuden direktiivin, jossa säädetään, että näistä rikoksista määrättävien seuraamusten on oltava tietyssä haarukassa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on erittäin huolissaan siitä, että EU:ssa on valtava määrä pöytälaatikkoyrityksiä, sillä tällaisilla yrityksillä on rahanpesussa ja veronkierrossa keskeinen rooli. Komitea ehdottaa, että asiasta tällä hetkellä vastaavat viranomaiset käynnistävät ja että tulevan yhdennetyn valvontajärjestelmän puitteissa käynnistetään erityisiä ohjelmia näiden pöytälaatikkoyritysten tarkkailemiseksi, joita eräät lakiasiaintoimistot, konsulttitoimistot tai veroneuvojat hallinnoivat, jotta tällaisten yritysten tosiasialliset omistajat ja niiden liiketoimista vastuussa olevat henkilöt saadaan selville ja näiden mahdollisia rikoksia päästään tutkimaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta saattaa rahanpesuntorjuntaviranomainen täysin toimintakykyiseksi ennen vuotta 2026, myös suoran valvonnan osalta. Komitea kehottaa kaikkia asianomaisia toimielimiä tiivistämään siihen mennessä joka tapauksessa yhteistyötään, jotta voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa pystytään tehostamaan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää tarpeellisena laatia uusi, realistinen ja todenmukainen luettelo suuririskisistä kolmansista maista. Luetteloon tulee sisällyttää myös kaikki sellaiset maat, jotka mahdollistavat rahanpesun. Komitea ehdottaa niin ikään, että Euroopan komissio esittäisi säädöksen, jonka mukaan talousrikoksiin tai rahanpesuun osallistuneet yritykset ja yksityishenkilöt tulee sulkea julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioiden hallituksia suojelemaan taloudellisesta ja poliittisesta korruptiosta raportoivien toimittajien, työntekijöiden ja virkamiesten henkeä ja koskemattomuutta ja katsoo, että viivästyksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (3) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

1.12

2.   Euroopan komission ehdotus ja taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio esitti heinäkuussa 2019 arvionsa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta. Tiedonannossa ja neljässä arvioinnissa (4) kiinnitettiin huomio vakaviin puutteisiin voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja jäsenvaltioiden välisiin eroihin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Näiden ongelmien ratkaisemiseksi komissio julkaisi 7. toukokuuta 2020 rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman (5) ja käynnisti sitä koskevan julkisen kuulemisen. Toimintasuunnitelma perustuu kuuteen pilariin: nykyisten sääntöjen tuloksellinen täytäntöönpano, yhden yhteisen EU:n säännöstön luominen, valvonta EU:n tasolla, tuki- ja yhteistyömekanismi rahanpesun selvittelykeskuksia varten, rikosoikeussäännösten noudattamisen tehokkaampi valvonta ja EU:n aseman vahvistaminen maailmassa. ETSK ilmaisi aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” antamassaan lausunnossa (6) kannattavansa toimintasuunnitelmaa sekä sen pikaista kehittämistä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Neuvostolta ja Euroopan parlamentilta saadun hyväksynnän sekä kuulemismenettelyn jälkeen komissio esitti suunnitelmassa mainitut lainsäädäntöehdotukset 20. heinäkuuta 2021 säädöspakettina, joka sisältää seuraavat ehdotukset:






  — | asetus rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta Euroopan unioniin (7) |
| --- | --- | --- |

2.3

—

asetus rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta Euroopan unioniin (7)

| — | yksi yhteinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva säännöstö, johon on sisällytetty osa lainsäädännöstä (8) |
| --- | --- |

—

yksi yhteinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva säännöstö, johon on sisällytetty osa lainsäädännöstä (8)

| — | uusi, kuudes direktiivi, jolla tarkistetaan osaa jäljellä olevasta lainsäädännöstä (9) |
| --- | --- |

—

uusi, kuudes direktiivi, jolla tarkistetaan osaa jäljellä olevasta lainsäädännöstä (9)

| — | varainsiirtoasetuksen uudistaminen siten, että se kattaa kryptovarat (10). |
| --- | --- |

—

varainsiirtoasetuksen uudistaminen siten, että se kattaa kryptovarat (10).

| 2.4 | Säädöspaketin ytimenä on uuden EU-viranomaisen (rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomainen, ”rahanpesuntorjuntaviranomainen”) perustaminen. Tällä viranomaisella on suorat valvontavaltuudet ja myös valtuudet vahvaan koordinointiin ja yhteistyöhön kansallisten viranomaisten kanssa, ja sen tehtävänä on varmistaa yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa, että yksityinen sektori soveltaa EU:n sääntöjä oikein ja johdonmukaisesti. Rahanpesuntorjuntaviranomaisen tehtävänä on






  — | perustaa kansallisten viranomaisten kanssa yhdennetty rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

2.4

—

perustaa kansallisten viranomaisten kanssa yhdennetty rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmä

| — | valvoa suoraan eräitä riskialtteimpia finanssilaitoksia, jotka toimivat useissa EU:n jäsenvaltioissa; rahanpesuntorjuntaviranomaisella on valtuudet määrätä seuraamuksia näille ”valituille ilmoitusvelvollisille” |
| --- | --- |

—

valvoa suoraan eräitä riskialtteimpia finanssilaitoksia, jotka toimivat useissa EU:n jäsenvaltioissa; rahanpesuntorjuntaviranomaisella on valtuudet määrätä seuraamuksia näille ”valituille ilmoitusvelvollisille”

| — | valvoa ja koordinoida muista finanssilaitoksista ja finanssialan ulkopuolisista laitoksista vastaavien kansallisten valvojien toimintaa sekä EU:n sääntöjen soveltamista ja arvioida säännöllisesti yhden, useamman tai kaikkien finanssivalvojien toimintoja tai osaa niistä, mukaan lukien niiden välineiden ja resurssien arviointi korkean tason valvontastandardien ja -käytäntöjen varmistamiseksi |
| --- | --- |

—

valvoa ja koordinoida muista finanssilaitoksista ja finanssialan ulkopuolisista laitoksista vastaavien kansallisten valvojien toimintaa sekä EU:n sääntöjen soveltamista ja arvioida säännöllisesti yhden, useamman tai kaikkien finanssivalvojien toimintoja tai osaa niistä, mukaan lukien niiden välineiden ja resurssien arviointi korkean tason valvontastandardien ja -käytäntöjen varmistamiseksi

| — | edistää ja tukea rahanpesun selvittelykeskusten välistä yhteistyötä ja tarjota puitteet rajat ylittävälle viestinnälle ja yhteisten analyysien tekemiselle. |
| --- | --- |

—

edistää ja tukea rahanpesun selvittelykeskusten välistä yhteistyötä ja tarjota puitteet rajat ylittävälle viestinnälle ja yhteisten analyysien tekemiselle.

| 2.5 | Rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallinnosta vastaavat sen puheenjohtaja, viisijäseninen johtokunta sekä hallintoneuvosto, joka toimii kahdessa kokoonpanossa ja kahdenlaisin toimivaltuuksin: valvontakokoonpanossa ja rahanpesun selvittelykeskusten kokoonpanossa. Hallintoneuvosto koostuu kyseisissä kokoonpanoissa kansallisten valvontaelinten ja selvittelykeskusten johtajista ja hallinnoi eurooppalaista valvonta- ja rahanpesunselvittelyjärjestelmää. Rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoelinten kokoonpanoon kuuluu yksi Euroopan komission jäsen. Hallintoneuvostossa toimivat tarkkailijoina Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan keskuspankin (EKP) edustajat. Näiltä tahoilta siirretään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvät toimivaltuudet ja välineet – keskustietokanta ja FIU.net-viestintäverkko – uudelle viranomaiselle. Rahanpesuntorjuntaviranomaisen on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2024. Sen on määrä saada kaikki toimensa täytettyä ja aloittaa suora valvonta vuonna 2026. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ensimmäisessä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevassa EU:n asetuksessa lisätään ilmoitusvelvollisten luetteloon kryptovarapalvelun tarjoajat, joukkorahoitusalustat ja oleskeluoikeusjärjestelyjä välittävät toimijat (jotka tarjoavat sijoittajille apua oleskeluoikeuden ja joissain tapauksissa kansalaisuuden saannissa). Asiakkaan tuntemisvelvollisuuteen liittyviä toimenpiteitä ja valvontaa tehostetaan ja selkeytetään. Kolmansia maita ja poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä koskevia vaatimuksia tarkistetaan. Myös tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevia vaatimuksia selkeytetään, ja lisäksi asetetaan uusia vaatimuksia sen riskin lieventämiseksi, että rikolliset piiloutuvat väliportaaseen. Haltijainstrumenttien väärinkäytön torjumiseksi toteutetaan toimia, ja käteismaksuille asetetaan 10 000 euron yläraja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Toisin kuin yksityisen sektorin sääntelyssä, kuudennessa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevassa direktiivissä keskitytään institutionaaliseen torjuntajärjestelmään ja sen mukauttamiseen eri jäsenvaltioissa. Ehdotuksella selkiytetään rahanpesun selvittelykeskusten toimivaltaa, tehtäviä ja tiedonsaantia ja luodaan puitteet yhteisille analyyseille sekä oikeusperusta FIU.net-järjestelmälle. Valvojien toimintavaltuuksia vahvistetaan, ja niiden keskinäisen yhteistyön ja muiden viranomaisten tehtävän yhteistyön mekanismeja parannetaan. Ehdotetussa direktiivissä säädetään pankkitilirekisterien yhteenliittämisestä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotettu varainsiirtoja ja tiettyjen kryptovarojen siirtoja koskeva asetus on Euroopan parlamentin ja neuvoston varainsiirtoasetuksen (EU) 2015/847 (11) uudelleenlaadinta, jonka tarkoituksena on saattaa kryptovarojen siirtoihin sovellettavat jäljitettävyys- ja tunnistamisvaatimukset vastaamaan varainsiirtoja koskevia vaatimuksia. Lisäksi kryptovarapalvelun tarjoajiin sovelletaan jatkossa samoja vaatimuksia kuin muihin rahoitusalan toimijoihin rahanpesunvastaisen asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | Ensimmäinen rahanpesunvastainen direktiivi annettiin vuonna 1991. Sen jälkeen on annettu neljä muuta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa direktiiviä ja kymmeniä muita täydentäviä direktiivejä, jotka koskevat rahoitusjärjestelmää tai rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen liittyviä rikoksia. Nämä toimet ovat kuuluneet EU:n viranomaisten painopisteisiin, mutta tähänastisella työllä ei ole selvästikään päästy tyydyttäviin tuloksiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tästä vallitsee laaja yhteisymmärrys, mitä ilmentävät komission vuonna 2019 julkaisemat arvioinnit, Euroopan parlamentin maaliskuussa 2019 ja heinäkuussa 2020 antamat päätöslauselmat (12), tilintarkastustuomioistuimen kesäkuussa 2021 julkaisema kertomus ”EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä” (13) sekä valtaosa asiantuntijoiden, tutkijoiden ja ajatuspajojen analyyseistä, erityisesti CEPS:n ja ECRIn (Centre for European Policy Studies ja European Credit Research Institute) työryhmän raportti (14). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vuotuinen pestävän rahan määrä on arvioiden mukaan 140–208 miljardia euroa eli 1 prosentista (Europol ja Euroopan komissio) 1,3 prosenttiin (tilintarkastustuomioistuin) 27 jäsenvaltion EU:n bruttokansantuotteesta. Vielä huomionarvoisempaa on, että Europolin mukaan tästä määrästä saadaan takaisin vain noin prosentti. Viime vuosina on tapahtunut lukuisia rahanpesuskandaaleja, joissa on ollut mukana suuria finanssilaitoksia, ja merkittävää kyllä monetkaan niistä eivät olisi paljastuneet ilman EU:n lainsäädännön soveltamista tai valvojien puuttumista asiaan. Euroopan komission ja Euroopan parlamentin ponnisteluista ja tahdosta huolimatta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa ei toisin sanoen ole varsinaisesti edistytty. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) julkistamat Pandoran paperit ovat jälleen nostaneet valokeilaan rahanpesun ja siihen liittyvien rikosten ongelman laajuuden ja veroparatiisien keskeisen roolin kyseisten rikosten mahdollistajina. Tätä taustaa vasten on vaikea ymmärtää, että asiakirjoissa useimmin mainitut lainkäyttöalueet eivät ole EU:n luettelossa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ja että Ecofin-neuvosto on juuri poistanut luettelosta jälleen yhden lainkäyttöalueen, jonka lainsäädäntö estää yritysten ja tilien todellisten omistajien yksilöinnin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kiinnittää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten huomion tarpeeseen suojella tehokkaasti taloudellisesta ja poliittisesta korruptiosta raportoivien toimittajien, työntekijöiden ja virkamiesten henkeä ja koskemattomuutta. Komitea on huolissaan siitä, että useat jäsenvaltiot eivät ole vielä aloittaneet menettelyjä unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta annetun direktiivin (EU) 2019/1937 saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja kehottaa komissiota ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että direktiivi saatetaan kiireellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2021 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseen liittyvien EU:n toimien puutteellisuuteen ja tehottomuuteen on useita syitä, joiden vaikutukset kasautuvat: i) Toimivaltuudet ovat hajallaan EU:n ja jäsenvaltioiden eri tahoilla. ii) EU:n tasolla ei ole yhtä keskitettyä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojaa. iii) Toimivaltaisten EU-elinten käytettävissä olevat välineet ovat suppeita. iv) Sekä ennaltaehkäisyyn liittyvien aloitteiden että havaittujen riskien torjunnan koordinointi on heikkoa, ja kyseisten toimien toteuttamisessa on viivästyksiä. v) Monien maiden valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten työskentelyssä on puutteita. vi) Direktiivejä on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä hyvin myöhään ja eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ja Euroopan komissio on joutunut käynnistämään tämän johdosta hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä. vii) Varsin monissa maissa tiedostetaan liian heikosti rahanpesun ja siihen liittyvien rikosten vankkumattoman torjunnan merkitys. viii) Rikoslainsäädännöissä sovelletaan rahanpesun käsitteestä lähtien erilaisia rikosmääritelmiä ja seuraamuksia, mikä johtaa erilaisiin lopputuloksiin. ix) Rahanpesun esirikosten tutkinta on riittämätöntä etenkin kolmansissa maissa. x) Eräiden EU-maiden hallituksilta puuttuu poliittista tahtoa ottaa käyttöön ja soveltaa eurooppalaisia normeja. Näistä tekijöistä johtuvat maantieteelliset ja alakohtaiset erot auttavat talousrikollisia suunnittelemaan sopivimmat verkostot laittomalle kaupalleen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tietyissä tilanteissa EU:n toimielinten välistä yhteistyötä ei ole pidetty tarpeellisena. Tämä koskee Euroopan komission ja EPV:n yhteistyötä unionin oikeuden rikkomistapausten tutkinnassa, mikä on saanut tilintarkastustuomioistuimen toteamaan, että prosessi ”ei ole vaikuttava” (15). Euroopan ulkosuhdehallintokaan ei ole aina tehnyt tehokasta yhteistyötä komission kanssa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvän ns. suurriskisten kolmansien maiden luettelon laadinnassa (16). Neuvosto hylkäsi loppujen lopuksi Euroopan komission vuonna 2019 esittämän luettelon, jota Euroopan parlamentti oli kannattanut. Toukokuussa 2020 hyväksytty luettelo on mukaelma rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) luettelosta, ja eräät maat loistavat siinä poissaolollaan. |
| --- | --- |

3.7

4.   ETSK:n näkemykset

| 4.1 | ETSK antaa täyden tukensa komission esittämälle säädöspaketille, sillä se uskoo, että säädökset voivat asianmukaisesti ja ripeästi täytäntöön pantuina edistää merkittävästi edellä lyhyesti kuvaillun kestämättömän tilanteen korjaamista. Komitea kannattaa aivan erityisesti sitä, että perustetaan rahanpesuntorjuntaviranomainen, josta tulee suorien valvontavaltuuksiensa myötä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvän eurooppalaisen valvontajärjestelmän (ja tiedonhankintajärjestelmän) keskus ja jonka hallintoneuvostossa ovat edustettuina kansalliset valvojat ja rahanpesun selvittelykeskukset ja tarkkailijan ominaisuudessa myös muut asiaan liittyvät EU:n toimielimet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kannattaa ensimmäisen asetuksen ja kuudennen direktiivin välistä sisällöllistä jakoa sekä näiden säädösten sisältämiä säännöksiä, joilla yhdenmukaistetaan kansallista lainsäädäntöä ja helpotetaan kansallisten rahanpesun selvittelykeskusten ja valvojien toimintaa keskeisiltä osin eli mitä tulee tietojen tallentamiseen ja raportointiin sekä epäilyttävien liiketoimien tutkintaan epäilyttävästä toiminnasta tehtyjen ilmoitusten johdosta vakiomenettelyjen mukaisesti. On erittäin suotavaa, että painopisteenä on viranomaisten erilaisten velvoitteiden mahdollisimman ripeä täyttäminen, jotta yksi tämän hetken suurimmista ongelmista saataisiin ratkaistua. ETSK katsoo, että ehdotetussa lainsäädännössä noudatetaan EU:n tietosuojakehystä sekä yksilöiden ja yritysten oikeuksia, joita Euroopan unionin tuomioistuin viime kädessä suojelee. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja eurooppalaisia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tukemaan tämän säädöspaketin hyväksymistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa. Tilanteen pitäminen nykyisen kaltaisena ei ole EU:n eikä myöskään jäsenvaltioiden etujen mukaista, varsinkaan kun covid-19-pandemian terveydellisten, taloudellisten ja sosiaalisten seurausten torjunta ja talouselvytysponnistelut edellyttävät jäsenvaltioilta ja EU:lta julkisten varojen merkittävää lisäämistä. CEPS-ECRI-työryhmän raportissa todetaan, että kaikilla demokraattisilla yhteiskunnilla, joissa kaikki kansalaiset ovat vapaita ja yhdenvertaisia lain edessä, on moraalinen velvoite yrittää lopettaa rahanpesu tai ainakin vähentää sitä merkittävästi reilun yhteistyön puitteissa ja että selkeyden puute, viivästykset ja tehottomuus ovat omiaan lisäämään rahanpesua entisestään (17). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on tietoinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkityksestä näissä kysymyksissä. Joissakin maissa tutkimuskapasiteetti on suurelta osin yksityisellä sektorilla (18). Komitea kehottaa EU:n toimielimiä edistämään säädöspaketin täytäntöönpanon yhteydessä kaikin mahdollisin tavoin kansallisten valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten kehittämistä mutta toivoo myös mahdollisimman hyvien puitteiden luomista aiheeseen liittyville julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Talous- ja verorikosten torjunnan tehostaminen edellyttää monissa maissa todennäköisesti kulttuurin muutosta ja kansalaisyhteiskunnan laajempaa osallistamista. Tämä on yksi syy siihen, että ETSK on ehdottanut eurooppalaista sopimusta verorikosten, veronkierron ja rahanpesun torjumiseksi (19). Myös Euroopan parlamentti on sillä kannalla, että tulee ”palauttaa kansalaisten luottamus ja varmistaa oikeudenmukaiset ja läpinäkyvät verojärjestelmät sekä verotuksen oikeudenmukaisuus” (20). Tämän saavuttamiseksi ETSK ehdottaa, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen yhteyteen tai Euroopan komission alaisuuteen siten, että rahanpesuntorjuntaviranomainen on mukana, perustetaan kansalaisyhteiskuntaa edustava neuvoa-antava elin (21), jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja komitea itse voivat osallistua aktiivisemmin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan ja tuoda esille omia kokemuksiaan ja ehdotuksiaan. EU:n toimielinten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan on toimittava yhdessä ja informoitava EU-kansalaisia rahanpesun ja siihen liittyvien rikosten erittäin kielteisistä vaikutuksista julkishyödykkeisiin sekä demokratian perustana oleviin oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisuuden periaatteisiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Europolin ja muiden asiantuntijatahojen mukaan rahanpesu ja siihen liittyvät rikokset, etenkin sähköisiä välineitä sekä kryptovaluuttoja ja muita kryptovaroja käyttäen tehdyt rikokset, ovat lisääntyneet covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (22). ETSK katsookin, että on täysin perusteltua antaa asetus, jossa kyseisiä välineitä ja varoja kohdellaan samalla tavalla kuin muita transaktioita ja velvoitetaan tunnistamaan todelliset omistajat. Ehdotettu asetus kryptovarojen markkinoista (23) on askel kohti yleissääntelyä, ja sen olisi tultava voimaan viipymättä. Se ei kuitenkaan korvaa kaikkia niitä välineitä, joita tarvitaan puolustautumiseksi kyseisiin rahoitustuotteisiin liittyviä taloudellisia riskejä ja rikoksia vastaan. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK, Euroopan parlamentti ja muut toimielimet ovat korostaneet siitä aiheutuvaa riskiä, että EU:ssa on satojatuhansia eräiden lakiasiaintoimistojen, konsulttitoimistojen tai veroneuvojien laillistamia ja hallinnoimia pöytälaatikkoyrityksiä (24), joista useimpia käytetään rahanpesuun ja sen esirikoksiin sekä veronkiertoon. Niiden kautta kulkee valtavia pääomavirtoja. Tällä hetkellä toimivaltaisilla viranomaistahoilla sekä uuden eurooppalaisen valvontajärjestelmän puitteissa tulee käynnistää erityisiä ohjelmia, joiden avulla pannaan täytäntöön säännöt tällaisten yritysten tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien sekä niiden liiketoimintaan liittyvien transaktioiden toteuttajien ja vastaanottajien yksilöimiseksi, jotta talousrikoksista, joihin monet tällaisista yrityksistä syyllistyvät, voidaan nostaa syytteitä. Minkään yrityksen tai muun organisaation, jota voidaan käyttää rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, ei pitäisi antaa rekisteröityä missään jäsenvaltiossa, jos omistajilla on yhteyksiä tällaiseen toimintaan tai jos tiedossa ei ole, mikä taho ne viime kädessä omistaa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitää erittäin tarpeellisena, että jäsenvaltiot vievät pikaisesti päätökseen direktiivin (EU) 2018/1673 saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä siinä säädetään rahanpesurikoksen yhteisestä määritelmästä. ETSK ehdottaa, että annetaan uusi direktiivi yhteisten määritelmien vahvistamisesta asiaan liittyville rikoksille jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja että näistä rikoksista määrättävien seuraamusten olisi oltava tietyssä haarukassa. SEUT-sopimuksen 83 artiklassa mainitaan rahanpesu ja siihen liittyvät rajatylittävät rikokset nimenomaisesti sellaisten rikosten joukossa, joiden määritelmät ja seuraamukset voidaan yhdenmukaistaa asettamalla EU:n tasolla vähimmäissäännöt. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta saattaa rahanpesuntorjuntaviranomainen täysin toimintakykyiseksi ennen vuotta 2026, myös suoran valvonnan osalta. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja muita asianomaisia toimielimiä vahvistamaan siihen mennessä joka tapauksessa yhteistyötään, jotta voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan tehostaa Euroopan parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti. Tämä koskee erityisesti Euroopan pankkiviranomaista ja sen puitteissa toimivaa uutta rahanpesunvastaista komiteaa sekä Euroopan keskuspankkia ja Europolia. ETSK kehottaa myös Euroopan komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja Europolia tekemään mahdollisimman pian uuden analyysin kolmansista maista, jotka todennäköisesti sisällytetään uuteen EU:n luetteloon rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan alalla yhteistyöhaluttomista maista. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastolla voisi olla rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa suuri merkitys, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään sitä, että syyttäjänvirasto saadaan viipymättä täysin toimintavalmiiksi. Komitea pitää valitettavana, että eräät hallitukset ja erityisesti eräät EU:n kiertävää puheenjohtajuutta äskettäin hoitaneet maat ovat hankaloittaneet prosessin loppuun saattamista. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin kehotukseen, jonka mukaan Euroopan komission olisi harkittava ehdotusta eurooppalaisen kehyksen luomisesta talous- ja verorikosten rajatylittävälle tutkinnalle. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Rahanpesun kansainvälisen luonteen vuoksi on tarpeen tehostaa kansallisten poliisivoimien ja tiedusteluelinten välistä koordinointia. ETSK pitäisi myös erittäin hyödyllisenä antaa Europolille enemmän toimivaltaa ja riittävät aineelliset ja henkilöresurssit rahanpesun, terrorismin rahoituksen ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sekä kansallisten poliisivoimien toiminnan koordinoimiseksi. Tehokas koordinointi Euroopan syyttäjänviraston, uuden rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja Europolin välillä voi olla avaintekijä sen varmistamiseksi, että uudesta säädöspaketista on käytännön hyötyä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK katsoo, että olisi laadittava uusi, realistinen ja todenmukainen luettelo yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista. Komitea ehdottaa niin ikään, että komissio esittäisi direktiivin, jonka mukaan talousrikoksiin tai rahanpesuun osallistuneet yritykset ja yksityishenkilöt tulee sulkea kaikkien julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK katsoo myös, että jäsenvaltioissa toimivien rahanpesun selvittelykeskusten nykyisiä keskinäisiä suhteita olisi pidettävä yllä osana uuden rahanpesuntorjuntaviranomaisen rakennetta. Eri jäsenvaltioiden selvittelykeskusten vuosien mittaan muodostamia tiedonhankintaan liittyviä ja strategisia liittoutumia ei pidä hukata. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Merkittävä osa rahanpesusta tapahtuu rahoitusjärjestelmän ulkopuolella siten, että tavaroita ostetaan käteisellä myöhemmin laillistettavaksi tai varastoon tai rahaa pestään tietynlaisten liiketoimien kautta. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan, miten säädöspakettia voitaisiin soveltaa mahdollisimman tehokkaasti taidemarkkinoihin, arvo-omaisuuteen ja tällaisen omaisuuden säilyttämiseen vapaasatamissa, tullivarastoissa ja erityistalousalueilla, esimerkiksi sellaisiin liiketoimiin, joihin liittyy kohdemaassa takaisin maksettavia korottomia lainoja, sekä kiinteistösijoituksiin ja liiketoimiin rahapeliyhtiöiden kanssa. Tehdyn selvityksen tuloksia olisi käytettävä perustana mahdollisesti tarvittaville uusille lainsäädäntöehdotuksille rahanpesun ja siihen liittyvien rikosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Voittoa tavoittelemattomien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suuri enemmistö vahvistaa toiminnallaan demokratiaa varmistamalla sen osallistavuuden, ja tämän taloussektorin arvo kasvaa jatkuvasti. Monet näistä organisaatioista ovat torjuneet käytännössä rahanpesua ja myötävaikuttaneet rahanpesukäytäntöjen paljastumiseen. Tiettyjä voittoa tavoittelemattomia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita saatetaan kuitenkin käyttää rahanpesuun. Voittoa tavoittelemattomia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevia politiikkoja suunniteltaessa onkin arvioitava sektoriin liittyviä riskejä hyvin huolellisesti, jotta pystytään havaitsemaan tapaukset, joissa tällaisia organisaatioita käytetään laittomiin tarkoituksiin. Tässä yhteydessä ei saa kuitenkaan luoda esteitä kolmannen sektorin kehitykselle tai mahdollistaa sitä, että autoritaariset hallitukset hyökkäävät niitä itseään arvostelevia organisaatioita vastaan. |
| --- | --- |

4.15

5.   Erityistä

| 5.1 | Pandemian aikana on nähty virtuaalitransaktioiden määrän ja kryptovarojen käytön kasvavan mutta myös NFT-markkinoiden (non-fungible token, ei-vaihtokelpoinen rahake) lähtevän nousukiitoon (25). Näillä markkinoilla siirretään rahaa (pelkästään vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla 2,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta) rajojen ylitse lohkoketjuteknologian avulla. ETSK ehdottaa, että NFT-markkinoiden toimijat (markkinapaikkojen ylläpitäjät) lisätään ilmoitusvelvollisten luetteloon. Lisäksi tulee huolehtia ilman käteisrahaa suoritettavien maksutapahtumien seurannasta, sillä niitä käytetään rahanpesuun. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Pandemia on vähentänyt käteisen käyttöä. Tämä sekä päätös lopettaa 500 euron seteleiden painaminen ovat luoneet rikollisille tarpeen ”pestä” kyseisiä rahoja ja siirtää niitä reaalitalouteen. ETSK suosittaakin, että Euroopan komissio tutkii mahdollisuutta alentaa käteismaksuille asetettavaa ylärajaa alle 10 000 euroon ottaen huomioon eri jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että rahanpesun selvittelykeskukset toimivat asianmukaisesti. Tämä edellyttää riittäviä ja korkeatasoisia teknisiä ja henkilöresursseja. Rahanpesun selvittelykeskusten valmiuksia tehdä yhteistyötä muiden keskusten ja EU:n viranomaisten kanssa on vahvistettava varmistamalla, että sovellettavat vaatimukset ja menettelyt ja tietotekniset välineet ovat yhteensopivia ja että kaikkien keskusten työntekijöillä on riittävä ja vertailukelpoinen koulutustaso. Rahanpesuntorjuntaviranomaisen olisi tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa, jotta sen työllä olisi mahdollisimman suuri vaikutus. Komitea kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja erityisesti niitä, jotka on mainittu talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon liittyvissä maakohtaisissa suosituksissa, asettamaan rahanpesun selvittelykeskusten sujuvan toiminnan tavoitteen etusijalle ja edistämään tehokasta yhteistyötä EU:n viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK katsoo, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen johdon ja muun henkilöstön on oltava erittäin ammattitaitoista, kokenutta, riippumatonta – siinä mielessä, että he ajavat vain EU:n etuja ja arvoja – ja luotettavaa, jotta kyseinen viranomaistaho voi toimia kunnolla. Valintamenettelyjen on siis oltava tinkimättömiä ja läpinäkyviä. Komitea kehottaa komissiota listaamaan periaatteet ja arvot, joiden perusteella ensimmäiset henkilöstövalinnat tehdään ja jotka voidaan ottaa huomioon eettisissä säännöissä, jotka rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoelinten on myöhemmin määrä laatia ja hyväksyä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK toistaa aiemminkin esittämänsä (26) – Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisen – kehotuksen luopua asteittain järjestelyistä, joissa sijoitusten vastineeksi tarjotaan oleskelulupa, ja kieltää kansalaisuuden tarjoavat järjestelyt sekä tarkistaa tällaisten järjestelyjen poistamista odotettaessa huolellisesti, että niitä hyödyntävät henkilöt ovat täyttäneet kotimaassaan lakisääteiset velvoitteensa eivätkä ole osallisena rahanpesussa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio luo tietokannan, josta pk-yritykset voivat saada tietoa yksityishenkilöille ja yrityksille määrätyistä terrorismin rahoitukseen liittyvistä seuraamuksista ja niiden kestosta. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Rahanpesuntorjuntaviranomaiselle on osoitettava riittävät määrärahat, jotta se kykenee vastaamaan tavoitteisiinsa ja tehtäviinsä liittyviin suuriin haasteisiin. Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen tehokas torjunta lisää merkittävästi jäsenvaltioiden verotuloja, joita ne voivat käyttää tarvittavan vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteisiin vastaamiseen sekä siirtymien oikeudenmukaisuuden varmistamiseen. Tehokas torjunta edistää myös omalta osaltaan jäsenvaltioiden sosiaalista ja poliittista yhteenkuuluvuutta. Olisi otettava huomioon kustannukset, joita yrityksille aiheutuu uusien oikeudellisten velvoitteiden täyttämisestä, ja arvioitava lisäksi säännöllisesti velvoitteiden tehoa. ETSK ehdottaa, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen toiminta rahoitetaan EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan onnistumisen keskeisenä edellytyksenä on, että saatavilla on hyviä yhteenliitettyjä tietokantoja ja rekistereitä tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista tilien, omaisuuserien, trustien tai omaisuudenhoitojärjestelyjen ja liiketoimien osalta ja että valtuutettujen henkilöiden on helppo käyttää niitä. Kun tällaiset rekisterit ja tietokannat kasvavat ja niiden käyttö nopeutuu, henkilötietojen suojaaminen on entistä tärkeämpää. ETSK katsoo, että tähän kysymykseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 593 final.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1673, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 284, 12.11.2018, s. 22).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

3

(4)  Heinäkuun 24 päivänä 2019 julkaistut COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final ja COM(2019) 372 final.

4

(5)  C(2020) 2800.

5

(6)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6.

6

(7)  COM(2021) 421 final.

7

(8)  COM(2021) 420 final.

8

(9)  COM(2021) 423 final.

9

(10)  COM(2021) 422 final.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/847, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin 26. maaliskuuta 2019 antama päätöslauselma talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8) ja Euroopan parlamentin 10. heinäkuuta 2020 antama päätöslauselma.

12

(13)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 13/2021.

13

(14)  CEPS-ECRI-työryhmän raportti Anti-Money Laundering in the EU, tammikuu 2021.

14

Anti-Money Laundering in the EU

(15)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, ks. aiempi alaviite, kohta 86. EPV:n hallintoneuvosto ei ole kymmenen vuoden aikana suorittanut oma-aloitteisesti yhtäkään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvää tutkintaa. Koska sillä ei ole oikeudellista velvoitetta vastata pyyntöihin kohtuullisessa ajassa, se on tutkinut vain kaksi neljästä Euroopan komission esittämästä kantelusta.

15

(16)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, ks. aiempi alaviite, kohdat 26 ja 28.

16

(17)  Edellä mainittu CEPS-ECRI-työryhmän raportti, s. 2.

17

(18)  Edellä mainittu CEPS-ECRI-työryhmän raportti, s. iv.

18

(19)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6), kohdat 3.4, 3.5 ja 3.6.

19

(20)  Euroopan parlamentin 10. heinäkuuta 2020 antama päätöslauselma rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta toimintasuunnitelmasta.

20

(21)  EPV:n, ESMAn (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) ja EIOPAn (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) puitteissa on toiminut niiden perustamisesta lähtien osallisryhmiä, joiden kautta ne voivat kuulla sidosryhmiä. Osallisryhmät koostuvat jäsenistä, jotka edustavat tasasuhtaisesti yksityisiä yrityksiä, kuluttajia, palvelujen käyttäjiä, alan yritysten työntekijöiden edustajia ja tiedeyhteisön johtavia edustajia.

21

(22)  Europol – Euroopan talousrikoskeskus (EFECC): Enterprising criminals – Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (kesäkuu 2020) ja WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering.

22

Enterprising criminals – Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime

COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering

(23)  COM(2020) 593 final.

23

(24)  Pöytälaatikko- tai haamuyrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka ei todellisuudessa harjoita taloudellista toimintaa rekisteröitymismaassaan ja jonka työntekijämäärä on hyvin pieni tai olematon. Osaa niistä käytetään rahanpesuun, veronkiertoon tai työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin kiertämiseen. Ks. Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimus An overview of shell companies in the European Union, lokakuu 2018; Damgaard, Elkjaer & Johannesen, ”The Rise of Phantom Investments”, Finance & Development, IMF, syyskuu 2019, ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

24

An overview of shell companies in the European Union

Finance & Development

(25)  Reuters, 6.6.2021: NFT sales volume.

25

NFT sales volume

(26)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 81 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6.

26

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/97

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia”

(COM(2021) 390 final)

(2022/C 152/16)

| Esittelijä: | Judith Vorbach |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Jörg Frank von Fürstenwerth |

Esittelijä:

Judith Vorbach

Toinen esittelijä:

Jörg Frank von Fürstenwerth

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 123/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

23.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

123/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n talouspolitiikassa on noudatettava sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettuja tavoitteita että YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. Näin ollen myös kestävässä rahoituksessa olisi noudatettava moniulotteista lähestymistapaa, joka kattaa ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet. Valitettavasti monissa Euroopan komission tiedonannossa mainituista toimissa ei oteta huomioon sosiaalista kestävyyttä. Nivomalla kestävän kehityksen toimintapolitiikat digitaali- ja covid-19-toimintapolitiikkoihin EU:n politiikkojen vaikutusta pystytään lisäämään. Ympäristöpolitiikan on kuljettava käsi kädessä EU:n talouden vahvistamisen ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen kanssa. Pääomamarkkinaunionin ja kestävän rahoituksen strategian välistä synergiaa olisi hyödynnettävä. Avoimuus esimerkiksi parantaa markkinoiden tehokkuutta ja tarjoaa samalla perustan kestävän rahoituksen saatavuudelle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea kannattaa voimakkaasti tavoitetta ohjata investointeja tukemaan EU:n siirtymistä kestävään talouteen. Useimmat tiedonannossa esitetyt toimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia, mutta vaikuttavat kiireellisten toimien tarvetta ajatellen usein epäröiviltä. Nimenomaan ilmastopolitiikassa aika on ratkaiseva tekijä. Tarvitaan johdonmukainen ja asianmukaisesti jaksotettu säännöstö, jossa vältetään liiallista monimutkaisuutta, jotta strategia toimisi käytännössä. Sen sijaan, että pyrittäisiin täydellisyyteen, välittömät käytännön toimet ovat välttämättömiä. Harhaanjohtavaan ”kestävyyspesuun” on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Kestävän rahoituksen strategia voikin kaiken kaikkiaan tuottaa toivotut ohjausvaikutukset vain, jos se on osa yleistä kestävyyteen tähtäävää talouspolitiikkaa. Sääntelyllä ja julkisilla investoinneilla on keskeinen rooli. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) arvostaa komission sitoumusta käynnistää EU:n siirtyminen kestävään talouteen ja kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan näitä pyrkimyksiä. ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan mukaan kestävän rahoituksen suunnitteluun ja toteutukseen. Niiden on oltava riittävästi edustettuina sekä kestävän rahoituksen foorumissa että Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä (EFRAG). Jos kyse on esimerkiksi ESG-kriteereistä (1) ja näin ollen myös työelämään vaikuttavista kysymyksistä, asianomaisia työmarkkinaosapuolia on myös kuultava suoraan. ETSK kritisoi yleisesti käytäntöä, jossa strategiaan liittyviä tärkeitä asioita säännellään ylen määrin delegoiduilla säädöksillä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n luokitusjärjestelmän on oltava kunnianhimoisempi kuin mitä EU:n säädökset edellyttävät. Luokitusjärjestelmän onnistuminen riippuu sen laajasta hyväksynnästä. Toimet eivät saa vaarantaa ympäristötavoitteita tai sosiaalisia normeja, ja niiden on oltava ennalta varautumisen periaatteen mukaisia. Monet EU:n kansalaisyhteiskunnan osista epäilevät vahvasti, päteekö tämä esimerkiksi ydinenergiaan tai maakaasuun. ETSK uskoo siksi, että tällaisia kiistanalaisia taloudellisia toimintoja, joilla voi edelleen olla hyödyllinen rooli siirtymäkauden aikana, voitaisiin sen sijaan mahdollisesti käsitellä paremmin erillään EU:n luokitusjärjestelmästä. Lisäksi ETSK:n tulisi harkita asiaa koskevan erillisen aloitteen tekemistä. ETSK kannattaa muiden ympäristötavoitteiden integroimista ja soveltamisalan laajentamista ympäristötehokkuudeltaan keskitasoa olevaan taloudelliseen toimintaan sekä taloudelliseen toimintaan, jolla ei ole merkittävää vaikutusta ympäristökestävyyteen, ja taloudelliseen toimintaan, joka vahingoittaa sitä merkittävästi. Asiaa koskevat ehdotukset on tehtävä nopeasti. Luokitusjärjestelmän ja standardien tehokkuuden lisäämiseksi niiden tulisi toimia perustana useilla aloilla. On kuitenkin tärkeää välttää viherpesun mahdollistavia porsaanreikiä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen helpottaa vähittäissijoittajien ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada kestävää rahoitusta. Tässä on varmistettava oikeudenmukaiset rahoitusehdot. Komitea tukee myös toimia kestävyysraportoinnin laajentamiseksi, sillä kestävä yrityspolitiikka on myös pk-yritysten asiakkaiden ja koko kansalaisyhteiskunnan edun mukaista. Raportointivaatimuksista ei saisi aiheutua kohtuuttomia resurssitarpeita ja kustannuksia, vaan niillä olisi edistettävä tehokkaasti avoimuutta markkinoiden tehokkuuden ja siten rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. ETSK suosittaa sen kytkemistä (tulevaan) kultaiseen investointisääntöön vihreän budjetoinnin osana. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Esitetyt toimenpiteet uskottavien sosiaalivaikutteisten investointien tukemiseksi eivät ole läheskään riittäviä, ja niitäkin tulisi vahvistaa. Sosiaalisen kestävyyden huomiointia on lisättävä niin, että ihmiset ja työelämä ovat keskeisellä sijalla. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava täysimääräisesti mukaan tähän prosessiin, ja perustaksi on otettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet. Integroidusta luokitusjärjestelmästä, joka kattaa sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset tavoitteet, voi tulla arvokas perusta taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävälle EU:lle. Kestävän rahoituksen tiedonantovaatimusten yhteydessä tulisi tarkastella ja parantaa erityisesti työ- ja ihmisoikeusindikaattoreita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kestävyystekijät on otettava huomioon rahoitusalan riskinhallinnassa ja vakavaraisuuden varmistamisessa, mikä on huomioitava sääntelyssä ja lyhyellä aikavälillä myös teknisellä tasolla. ETSK kannattaa vakaata ja tulevaisuuteen suuntautuvaa pääomapolitiikkaa ja pelkkää taloudellisten riskien arviointia, jotta riskipainotukset perustuisivat todellisiin vakausriskeihin. On otettava huomioon kestävyysriskien vaikutukset pankkeihin ja vakuutuslaitoksiin sekä jopa koko finanssisektorin vakauteen. Osana luottoluokituksiin liittyvää ESG-riskien järjestelmällistä kartoitusta tulisi käynnistää uudelleen keskustelu EU:n luottoluokituslaitoksesta ja vahvistaa näin EU:n johtavaa roolia kestävyyden alalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimiin, joita on toteutettu ilmastokriisistä johtuvien järjestelmäriskien seurannan tehostamiseksi, ja ehdottaa, että tässä katettaisiin mahdollisuuksien mukaan kaikki rahoitusalan sektorit. On myös aika ottaa lopulta huomioon sosiaaliseen kestävyyteen liittyvät riskit, jotka valtavien tulonjakoerojen vuoksi uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi komitea kannattaa rahoituslaitosten kestävyysraportoinnin sitovuuden lisäämistä. Luottamusvelvollisuuksien ja asiakasvastuullisuutta koskevien sääntöjen yhteydessä ei saa tapahtua suhteetonta riskien siirtymistä harhaanjohtavan viherryttämisen puitteissa, ja kestämättömien sijoitusten luokittelua on mukautettava huolellisesti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Valvontaviranomaisille on annettava nopeasti valtuudet torjua viherpesua. Viherpesun määritelmän avulla tätä voitaisiin helpottaa lisää. On myös hyödyllistä luoda seurantakehys EU:n rahoitusjärjestelmän edistymisen mittaamiseksi. ETSK kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan arvioimaan rahoitusmarkkinoiden mukautumista kestävän kehityksen tavoitteisiin. Lisäksi olisi tuettava valvontaviranomaisten ja EKP:n tehostettua yhteistyötä. Kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan rahoituksen kestävyyttä koskevaan tutkimukseen, jossa on otettava huomioon sosiaalinen kestävyys. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen edistää kunnianhimoisen yhteisymmärryksen saavuttamista kansainvälisillä foorumeilla, sillä maailmanlaajuiset markkinat tarvitsevat maailmanlaajuisesti tunnustetut toimintapuitteet. Eurooppalaisiin yrityksiin ei pitäisi kohdistaa niin monia erilaisia säännöksiä, että siitä koituu vakavia kilpailuhaittoja. Tähän sisältyy tietojen maailmanlaajuinen saatavuus, jotta investointien kestävyyttä pystytään arvioimaan, sekä ESG-tietojen antajiin sovellettava asianmukainen sääntely ja valvonta. Kansainvälisen koordinoinnin hitaus ei saa viivästyttää toimia EU:n tasolla. Osana kestävän rahoituksen kansainvälisen foorumin toiminnan syventämistä komission tulisi pyrkiä tiiviimpään yhteistyöhön yksityisen sektorin lisäksi myös kansalaisyhteiskunnan kanssa. ETSK kehottaa painokkaasti kiinnittämään kansainväliselläkin tasolla enemmän huomiota sosiaaliseen kestävyyteen, myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteita ajatellen. |
| --- | --- |

1.10

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | Kestävän rahoituksen kehyksellä odotetaan olevan keskeinen rooli Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanossa ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Koska tarvittavien investointien suuruusluokka ylittää komission mukaan selvästi julkisen sektorin kapasiteetin, kestävän rahoituksen kehyksen pitäisi auttaa kanavoimaan yksityisiä rahoitusvirtoja asiaan liittyvään taloudelliseen toimintaan. Myös kestävän rahoituksen kehyksen ja pääomamarkkinaunionin keskinäisen vahvistamisen odotetaan tuovan uusia mahdollisuuksia (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuoden 2018 kestävän rahoituksen strategia koostuu luokitusjärjestelmästä, yrityksiä koskevasta tietojen antamisen kehyksestä ja sijoitusvälineistä, mukaan lukien vertailuarvot, standardit ja merkinnät. Komissio myöntää, että vaikka kestävän rahoituksen kehyksen perustan luomisessa on edistytty merkittävästi, tehtävää on vielä paljon. Tällä aloitteella komissio käynnistää EU:n kestävän rahoituksen strategian uuden vaiheen, jossa keskitytään kestävään reaalitalouteen siirtymisen rahoittamiseen sekä osallistavuuteen, häiriönsietokykyyn, rahoitusalan osallistumiseen ja maailmanlaajuisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK peräänkuuluttaa vaurauteen keskittyvää talouspolitiikkaa, jolla on useita tavoitteita: ympäristökestävyys, kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja työn laatu, oikeudenmukainen jakautuminen, terveys ja elämänlaatu, rahoitusvakaus, hintavakaus, oikeudenmukaiseen ja kilpailukykyiseen teollisuuden ja talouden rakenteeseen pohjautuva tasapainoinen kauppa sekä julkisen talouden vakaus. Nämä tavoitteet ovat johdonmukaisia sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden että YK:n nykyisten kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Siksi on valitettavaa, että suuressa osassa kestävän rahoituksen strategiaa viitataan yksipuolisesti pelkkiin ilmastotavoitteisiin. ETSK suosittaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet ja huolehditaan niiden tasapainosta. Jotta voidaan välttää takaiskut ja rakentaa tarvittavaa yhteisymmärrystä, ilmastopolitiikkaa on tarkasteltava vaurauteen keskittyvässä talouspoliittisessa kontekstissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nivomalla kestävän kehityksen toimintapolitiikat digitaalipolitiikkaan ja covid-19-pandemian jälkeiseen toimintapolitiikkaan EU:n toimien vaikutusta pystytään lisäämään. Ympäristöpolitiikan on kuljettava käsi kädessä laadukkaiden työpaikkojen luomisen ja kustannusten ja riskien oikeudenmukaisen jakautumisen sekä EU:n talouden vahvistamisen kanssa, myös maailmanlaajuisesti. Lisäksi on hyödynnettävä pääomamarkkinaunionihankkeen ja kestävän rahoituksen strategian välistä synergiaa. Avoimuus ja tiedottaminen ovat tehokkaiden markkinoiden olennaisia osatekijöitä ja samalla kestävän rahoituksen edellytys. Kaiken kaikkiaan se parantaa myös pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää rahoitusta. Lisäksi pk-yrityksiä käsittelevä komission tekninen asiantuntijaryhmä (TESG) korostaa tarvetta tehdä yhteistyötä pienten yritysten kanssa ja tukea niitä niiden pyrkimyksissä noudattaa kestävyysraportointivaatimuksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komitea kannattaa voimakkaasti tavoitetta ohjata ja edistää investointeja tavalla, joka tukee EU:n siirtymistä kestävään talouteen. Vaikka useimmat strategiassa mainituista toimenpiteistä ovat tarkoituksenmukaisia, kyse on usein vain uudelleentarkasteluista ja mahdollisesta säädösten antamisesta tai toimille ei ole asetettu aikataulua. Erityisesti ilmastopolitiikan alalla aika ja tehokkuus ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä. Täydellisyyteen pyrkimisen sijaan on pystyttävä sietämään tiettyä epävarmuutta, eriäviä näkemyksiä ja avoimia kysymyksiä. Sen lisäksi, että on analysoitava, missä määrin voimassa olevat säännökset ovat keskenään johdonmukaisia, seuraavat vaiheet on nyt toteutettava viipymättä. Tarvitaan hallittu, asianmukaisesti jaksotettu ja johdonmukainen säännöstö, jossa vältetään liiallista monimutkaisuutta, jotta strategia toimisi käytännössä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK arvostaa komission sitoumusta käynnistää EU:n siirtyminen kestäväpohjaiseen talouteen. Perustyö luokitusjärjestelmän ja kestävyysraportoinnin kehittämiseksi aiotaan kuitenkin delegoida: luokitusjärjestelmän osalta tehtävä siirretään kestävän rahoituksen foorumille ja kestävyysraportoinnin osalta Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavalle ryhmälle (EFRAG). Kestävään kehitykseen siirtyminen edellyttää yhtä lailla toimia kaikilta EU:n päätöksentekoelimiltä ja jäsenvaltioilta. ETSK kehottaa erityisesti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan ja edistämään kestävään kehitykseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea kritisoi käytäntöä, jossa tärkeitä talouspoliittisia kysymyksiä säännellään ylen määrin delegoiduilla säädöksillä sen sijasta, että käytettäisiin tavallista lainsäätämisjärjestystä. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta olisi myös otettava täysimääräisesti mukaan kestävän rahoituksen suunnitteluun ja toteutukseen ja erityisesti ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan (ESG) liittyvien kriteerien kehittämiseen. Niiden tasapainoinen edustus kestävän rahoituksen foorumissa ja EFRAGissa on varmistettava. Koska luokitusjärjestelmä ja kestävyysraportointi koskevat myös työelämää, ammattiliittojen heikko osallistaminen ei ole hyväksyttävää (3). Työelämää koskevista kysymyksistä työmarkkinaosapuolia olisi myös aina kuultava suoraan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ilmastotavoitteiden saavuttaminen on – myös monta sukupolvea kattava ja kansainvälinen – julkinen etu, mikä aiheuttaa vapaamatkustajuuden ja markkinoiden toimintapuutteiden riskin. Ei voida olettaa, että kilpailevat yritykset sisällyttäisivät ulkoiset kustannukset vapaaehtoisesti hintoihin ja omaksuisivat tässä ”siirtymävalvojan” roolin. Avoimuuden lisääntymisestä huolimatta ei myöskään voida odottaa, että investointeja suunnataan laajamittaisesti uudelleen itsesääntelyn perusteella. Kestävän rahoituksen strategia voikin tuottaa toivotut ohjausvaikutukset ja olla riittävän tehokas vain, jos se on osa yleistä kestävyyteen tähtäävää (talous)politiikkaa ja asiaan liittyvää sääntelyä. Politiikan selkeys helpottaa myös riskinhallintaa rahoitusalalla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Myös julkisilla investoinneilla on edelleen ratkaiseva merkitys etenkin siksi, että ne usein lisäävät yksityisiä investointeja. Valitettavasti EU:n finanssipoliittinen kehys on usein tarjonnut kannustimia leikata julkisia investointeja (4), mikä on johtanut kestävyyteen ja osallisuuteen kohdistuvien investointien puutteeseen. Vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sekä yksityisten investointien suuntaamista uudelleen että julkisten investointien edistämistä. Komitea korostaa kestävyyskeskustelussa erityisesti vaatimusta kultaisesta säännöstä. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

4.1   Kestävään reaalitalouteen siirtymisen rahoittaminen

| 4.1.1 | Luokitusjärjestelmän on oltava kunnianhimoisempi kuin mitä EU:n säädökset edellyttävät, koska asetettujen vaatimusten noudattamista voidaan olettaa joka tapauksessa. Tämä on ainoa tapa vakiinnuttaa kestävän taloudellisen toiminnan edelläkävijäasema rahoituksen ja rahoitusmahdollisuuksien avulla. Luokitusjärjestelmän onnistuminen riippuu sen laajasta yhteiskunnallisesta hyväksynnästä. Sen on oltava avoin, tieteellisesti perusteltu ja jatkuvasti ajan tasalla. Vain jos varmistetaan, että taloudellinen toiminta ei vaaranna yhtäkään ympäristötavoitteista (5) tai aiheuta sosiaalisia ongelmia, se vastaa yleisesti hyväksyttyä kestävyyden käsitettä. ETSK viittaa EU:n ympäristöpolitiikkaan kirjattuun ennalta varautumisen periaatteeseen (6). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Luokitusjärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi ETSK suosittaa, että sitä käytetään rahoitusyhtiöiden riskienhallintaan (ks. kohta 4.4). ETSK katsoo muun muassa, että rahoituslaitosten varojen luokitusjärjestelmäosuuksien mittaaminen vihreiden omaisuuserien osuuden (GAR-osuuden) perusteella, ympäristöriskien huomioon ottaminen stressitesteissä ja luokitusjärjestelmän käyttö vihreiden joukkolainojen yhteydessä ovat lupaavia lähestymistapoja. Esimerkiksi valtiontukien ja julkisten hankintojen alalla tai EU:n finanssipoliittisen kehyksen yhteydessä olisi kuitenkin viitattava luokitusjärjestelmään sekä standardeihin ja merkintöihin. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Teknisten arviointikriteerien (toimi 1 c) lisäämisessä on edettävä varoen ja ennalta varautumisen periaatetta tiukasti noudattaen. Luokitusjärjestelmäasetuksen (7) mukaista muihin ympäristö- tai sosiaalisiin tavoitteisiin kohdistuvien merkittävien haittojen välttämistä koskevaa kriteeriä (8) on noudatettava tiukasti. Tältä osin ehdotuksia maatalouden, maakaasun ja ydinenergian sisällyttämiseksi luokitusjärjestelmään olisi tarkasteltava erittäin huolellisesti. Luokitusjärjestelmän uskottavuuden turvaaminen on keskeistä, jotta koko hanke ei vaarantuisi. ETSK korostaa, että monet EU:n kansalaisyhteiskunnan osista epäilevät vahvasti komission ehdottamien talousalojen kestävyyttä. Samat kommentit pätevät myös tietynlaisen taloudellisen toiminnan rahoittamista koskevan lainsäädännön yhteydessä (toimi 1 a). |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK myöntää, että myös taloudellisilla toiminnoilla, joiden kestävyysominaisuudet ovat erittäin kiistanalaisia, voi olla hyödyllinen rooli siirtymäkauden aikana, varsinkin jos ne ovat viimeisimpien teknisten standardien mukaisia. ETSK uskookin, että tällaisia toimintoja voitaisiin mahdollisesti käsitellä paremmin EU:n luokitusjärjestelmästä erillisessä asiakokonaisuudessa. Lisäksi ETSK:n tulisi harkita asiaa koskevan erillisen aloitteen tekemistä. Tällaisen aloitteen tavoitteena olisi edistää vaurauteen tähtäävää energiapolitiikkaa, jossa keskitytään ympäristötavoitteisiin, kohtuuhintaisuuteen, EU:n talouden vahvistamiseen sisäisesti ja maailmanlaajuisesti sekä hyvien työpaikkojen säilyttämiseen. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Luokitusjärjestelmäasetuksessa jo edellytetty delegoitu säädös, joka kattaa loput neljä ympäristötavoitetta aloilla vesivarat, biologinen monimuotoisuus, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja kiertotalous (toimi 1 d), on tervetullut askel kohti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävään kehitykseen. ETSK suhtautuu myönteisesti myös komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo ehdottaa biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä arviointikriteerejä, jotta biologinen monimuotoisuus voidaan nivoa ilmastopolitiikkaan. Komitea pitää oikeansuuntaisena laajentaa luokitusjärjestelmää ympäristötehokkuudeltaan keskitasoa olevaan taloudelliseen toimintaan ja eriyttää sellainen taloudellinen toiminta, jolla ei ole merkittävää vaikutusta ympäristökestävyyteen, ja taloudellinen toiminta, joka vahingoittaa sitä merkittävästi (toimi 1 b). Luokitusjärjestelmäasetuksessa säädetään, että vuoden 2021 loppuun mennessä on raportoitava taloudellisesta toiminnasta, jolla on tai ei ole merkittävää vaikutusta. ETSK kehottaa todellakin esittämään kyseisen raportin siihen mennessä. Luokitusjärjestelmän laajentamisen myötä on myös huolehdittava siitä, että siihen ei muodostu – jo pelkästään monimutkaistumisen myötä – porsaanreikiä viherpesulle. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti standardien ja merkintöjen laajentamiseen (toimi 1 e) ja kehottaa muun muassa vahvistamaan määrätietoisuutta vähimmäisvaatimusten käyttöönotossa. Sellaisten rahoitusvälineiden merkinnöille, joilla rahoitetaan talouden siirtymää, olisi tärkeää luoda yleinen kehys selkeästi määriteltyjen ja luotettavien suuntaviivojen saamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä harhaanjohtavaan ”kestävyyspesuun”, jossa laitos yrittää vaikuttaa ympäristön tai yhteiskunnan kannalta kestävämmältä kuin se itse asiassa on. Komissio aikoo kuitenkin vain arvioida vuoteen 2023 mennessä, onko tällainen väline tarpeen. Myös ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvän ESG-vertailuarvon käyttöönoton osalta komissio pitäytyy arviointiaikomuksessa, vaikka tässäkin tapauksessa sitovat määritelmät ja säännöt olisivat tärkeitä osatekijöitä sijoittajien ja yhteiskunnan perustellusti vaatiman selvyyden luomiseksi. |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   Osallistava kestävän rahoituksen kehys

| 4.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen parantaa kuluttajien, vähittäissijoittajien ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada kestävää rahoitusta pienimuotoisten hankkeiden helpottamiseksi paikallistasolla (toimi 2 a). Tässä on varmistettava myös oikeudenmukaiset rahoituskustannukset. Kestävyyttä koskevan tietämyksen edistäminen on hyvä lähestymistapa ja vastaa kasvavaan kiinnostukseen. Talousvalistuksella ei kuitenkaan voida koskaan korvata moitteetonta sijoittajansuojaa, eikä kestävyysnäkökohtien painottaminen saa johtaa kohtuuttoman suurten riskien peittelyyn. Sijoittajien edustajia on otettava mukaan rahoitusosaamista koskevan kehyksen kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti neuvontapalveluja koskevaan hankkeeseen ja luokitusjärjestelmää koskevan oppaan julkaisemiseen (toimi 2 a), sillä niiden avulla pyritään parantamaan kestävyysraportointia myös sellaisten pk-yritysten osalta, jotka eivät kuulu yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiiviehdotuksen (9) soveltamisalaan. Raportoinnin parantaminen ja sen sitovuuden lisääminen on tärkeää, koska pienten yritysten taloudellisella toiminnalla voi myös olla merkittäviä ympäristövaikutuksia. ETSK huomauttaa, että koko kansalaisyhteiskunta on erittäin kiinnostunut kestäväpohjaisesta yrityspolitiikasta. Erityisesti pk-yritysten asiakkaat ja sijoittajat tulevat vaatimaan kestävyyttä koskevia tietoja. Yksinkertaistetussa ESG-raportointijärjestelmässä on kuitenkin pyrittävä tiukasti ehkäisemään viherpesua. Lisäksi komitea suosittelee seuraavia toimia: EU:n yritysten esittämien muiden kuin taloudellisten tietojen standardointi ja vertailtavuus, kestävyystietojen toimittajia koskevan sääntely- ja valvontakehyksen täytäntöönpano ja yritysten muiden kuin taloudellisten raakatietojen saatavuuden varmistaminen. Raportointivaatimukset eivät ole itsetarkoitus, minkä vuoksi niistä ei saisi aiheutua kohtuuttomia resurssitarpeita ja kustannuksia, vaan niillä olisi edistettävä tehokkaasti avoimuutta markkinoiden tehokkuuden ja siten rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Digitaaliteknologian käyttö kestävässä rahoituksessa on johdonmukaista, ja vastaavasti on otettava huomioon teknologian kestävyysnäkökohdat (toimi 2 b). Kokonaisvaltaista kestävyyttä, digitalisaatiota ja covid-19-kriisin torjuntaa edistävien toimenpiteiden koordinointi luo synergioita, joita on tehostettava EU:n toimien vaikuttavuuden lisäämiseksi. ETSK suosittaa, että vihreään budjetointiin (toimi 2 e) liitetään (tuleva) kultainen investointisääntö. Kaiken kaikkiaan on valitettavaa, ettei tässäkään ole sovellettu kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävyyteen. Riskinjaon yhteydessä on huolehdittava siitä, etteivät rasitteet ja riskinsiirrot kohdistu yksipuolisesti julkiseen sektoriin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Vakuutusturvan lisääminen ympäristöriskien osalta merkitsee mukautumista todellisuuteen (toimi 2 c). Komission mukaan vakuutusturvan pieni lisäys voi vähentää merkittävästi veronmaksajille ja hallituksille ilmastoon liittyvistä katastrofeista aiheutuvia taloudellisia kustannuksia, mitä ETSK pitää erittäin tervetulleena. Toisaalta ehdotetut toimet, jotka liittyvät esimerkiksi parhaiden käytäntöjen yksilöimiseen, vaikuttavat erittäin laimeilta. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on joka tapauksessa otettava mukaan (ilmasto)kestävyyttä koskevaan vuoropuheluun. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Toimet, joilla tuetaan uskottavia sosiaalivaikutteisia sijoituksia (toimi 2 d), eivät ole läheskään riittäviä sosiaalikysymyksiä koskevien strategian puutteiden paikkaamiseksi. On totta, että luokitusjärjestelmäasetuksessa (10) säädetään suojelun vähimmäistasosta viittaamalla muun muassa Kansainvälisen työjärjestön vahvistamiin työelämän perusnormeihin. Tämä ei kuitenkaan riitä takaamaan, että luokitusjärjestelmä tukisi sosiaalista edistystä. Se edellyttää johdonmukaista lähestymistapaa sellaisen sosiaalisen kestävyyden syventämiseksi, jossa ihmiset ja työelämä ovat keskeisessä asemassa. Perusta tälle on jo olemassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden muodossa. Esimerkiksi sellainen luokitusjärjestelmä, joka kattaa yhtä lailla ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet ja jossa sovelletaan siten yleisesti ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta (11), voi tarjota arvokkaan perustan taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävälle EU:lle. Nyt on laadittava pikaisesti kokonaisvaltainen luokitusjärjestelmä, ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan on saatava osallistua laadintaan. Sosiaalista luokitusjärjestelmää koskeva raportti ilmestyy joka tapauksessa vasta vuoden 2021 lopussa, mikä vaikuttaa aika myöhäiseltä. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Myöhäiseltä vaikuttaa myös se, että kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla annetun asetuksen (12) mukaisia teknisiä standardeja tarkastellaan uudelleen vasta vuoden 2022 lopussa kielteisten ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten indikaattoreiden selventämiseksi. ETSK kehottaa erityisesti tarkistamaan huomattavasti nopeammin työelämää ja ihmisoikeuksia koskevia indikaattoreita ja panemaan täytäntöön tiukemmat normit. On sanomattakin selvää, että myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on otettava tähän täysipainoisesti mukaan. |
| --- | --- |

4.2.6

4.3   Kestävyysriskien sietokyvyn parantaminen

| 4.3.1 | ETSK kannattaa kestävyystekijöiden huomioon ottamista rahoitusalan riskinhallinnassa. Tämä on ainoa tapa katkaista noidankehä, jossa finanssiyhtiöt rahoittavat ilmastoa vahingoittavaa toimintaa. Ilmastonmuutos aiheuttaa vakavia riskejä pankeille ja vakuutusyhtiöille, mutta se vaikuttaa myös koko rahoitusalaan ja uhkaa jopa yleistä rahoitusvakautta. ETSK varoittaa tässä yhteydessä tulkitsemasta väärin rahoitusalan roolia ja pitämään sitä täytäntöönpanoelimenä, joka huolehtii yleisen edun mukaisten kestävyystavoitteiden noudattamisesta. Ilmastoriskejä on kuitenkin vaikea arvioida määrällisesti juuri niiden valtavan ulottuvuuden, ennennäkemättömyyden ja arvaamattomuuden vuoksi. Tämä ei kuitenkaan saisi missään tapauksessa viivästyttää konkreettisia toimia, sillä se pahentaisi ongelmaa entisestään. Kaiken kaikkiaan tarvitaan nopeaa ja varovaista lähestymistapaa shokkireaktioiden ehkäisemiseksi. EU:n luokitusjärjestelmän olisi toimittava tässä perustana. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Kestävyysriskien huomioon ottaminen tilinpäätösstandardeissa ja luonnonpääoman arviointinormien kehittäminen ovat tervetulleita, ja niissä on sovellettava tieteellisesti perusteltuja, tiukkoja ja luotettavia standardeja ja menetelmiä (toimi 3 a). Hyödyllistä on myös merkityksellisten ESG-riskien järjestelmällinen huomioiminen luottoluokituksissa ja luokitusnäkymissä (toimi 3 b). ETSK ehdottaa, että nykytilanteessa EU:n luottoluokituslaitosta koskeva keskustelu käynnistetään uudelleen ja että näin vahvistetaan EU:n johtavaa roolia kestävän kehityksen alalla. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Lähestymistapa, jossa ESG-tekijät otetaan huomioon pankkien riskienhallintajärjestelmissä ja vakuutuksenantajien vakavaraisuuskehyksessä, on johdonmukainen (toimet 3 c ja d). Tämä on tarkoitus ottaa huomioon myös vakavaraisuusasetuksen, vakavaraisuusdirektiivin ja Solvenssi II -direktiivin (13) tarkistuksissa, joista tullaan todennäköisesti käymään pidempiä keskusteluja. ETSK suosittaakin, että riskien mittaamista koskevissa riskinhallinnan standardeissa toteutetaan oikea-aikaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan kestävyysriskien nopea kartoitus ja asianmukainen vakavaraisuus. Tähän soveltuvat teknisellä tasolla mm. Euroopan valvontaviranomaisten antamat ohjeet. Kaiken kaikkiaan ETSK suosittelee vakaata, tulevaisuuteen suuntautuvaa ja huolellisesti kalibroitua riski- ja pääomapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon kestävyysriskien vaikutukset rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Täydentävinä toimina esimerkiksi sisäiset stressitestit ovat oikeansuuntaisia. ETSK vastustaa kuitenkin ajatusta, jonka mukaan kestäviksi luokiteltaviin vastuisiin sovellettaisiin erityistä vakavaraisuuskohtelua, mikä johtaisi esimerkiksi pääomavaatimusten vähenemiseen. Tästä seuraava sääntelykehyksen monimutkaistuminen voi tehdä sääntelystä epäselvää ja luoda siihen porsaanreikiä. ETSK kannattaakin pelkkää taloudellisten riskien arviointia. Riskipainotuksen olisi perustuttava ensisijaisesti talouden vakauteen kohdistuviin riskeihin. Joka tapauksessa on vaarana, että ilmastoa uhkaavien sijoitusten arvo pienenee ja että ne kaatuvat. ETSK varoittaa toiminnan vakautta koskevien standardien vuoristoradasta ja saavutettujen standardien vaarantumisesta, jos vakavaraisuusasetus, vakavaraisuusdirektiivi ja Solvenssi II -direktiivi avataan. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EKP kiinnittää huomiota muun muassa ilmastokriisin ja rahoitusvakauden väliseen yhteyteen. ETSK on tyytyväinen siihen, että EKP on julkaissut oppaita ESG-riskeistä, ja kannattaa toimia, joita on toteutettu mahdollisten järjestelmäriskien seurannan ja niihin puuttumisen vahvistamiseksi (toimi 3 e). Tämän olisi katettava mahdollisuuksien mukaan kaikki laitokset, toimijat, tuotteet ja kauppapaikat, vähemmän säännellyt alat mukaan luettuina. ETSK korostaa myös, että on keskityttävä ensisijaisesti riskien vähentämiseen eikä riskien kartoittamiseen. Komissio ei valitettavasti ota edes puheeksi sosiaaliseen kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka valtavien tulonjakoerojen vuoksi uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

4.3.5

4.4   Kestävyystavoitteisiin osallistumisen parantaminen rahoitusalalla

| 4.4.1 | Rahoitussektorilla on keskeinen tehtävä talousjärjestelmässä, ja sen vuoksi sillä on myös tärkeä rooli kestävyyden kannalta, sillä nykyiset sijoitukset peilaavat tulevia hiilidioksidipäästöjä. Sen vuoksi on loogista, että yritysten kestävyysraportointia koskevassa direktiivissä edellytetään, että erilaiset finanssimarkkinalaitokset julkistavat siirtymää koskevat suunnitelmansa ja antavat tietoja siitä, miten ne aikovat pienentää ympäristöjalanjälkeään, ja että pyritään vahvistamaan finanssimarkkinatoimijoiden tietojen antamista ja hiilestä irtautumista rahoitustuotteiden osalta kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskevan asetuksen mukaisesti (toimi 4 a). ETSK suosittaa, että raportoinnin parantaminen yhdistetään ennalta määriteltyihin siirtymäväyliin ja raportointivaatimukset ulotetaan muihinkin finanssimarkkinoiden toimijoihin. Vapaaehtoiset kestävyyssitoumukset voivat olla vain ensimmäinen askel, kuten komissio itsekin huomauttaa, joten komitea kannattaa kaikkia toimenpiteitä tiukempien sitoumusten lisäämiseksi sekaannusten ja mielivaltaisuuden välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Luottamusvelvollisuuksien ja asiakasvastuullisuutta koskevien sääntöjen osalta liikutaan jälleen pääasiassa arviointien tasolla (toimi 4 b). ETSK pitää järkevänä laajentaa käsitettä ”jäsenten ja edunsaajien pitkän aikavälin etu” ja ottaa käyttöön velvoite huomioida kestävyysvaikutukset. Tässäkään tapauksessa ei saa tapahtua kohtuutonta riskien siirtymistä harhaanjohtavan viherryttämisen puitteissa. Kestämättömien sijoitusten luokittelua olisi mukautettava huolellisesti, ja tässä on keskityttävä erityisesti fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien uusien investointien riskipainotukseen. Oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi sosiaalista kestävyyttä ei saa lakaista jälleen maton alle. ESG-tekijöitä koskevien markkinatutkimusten ja luottoluokitusten saatavuuden, eheyden ja läpinäkyvyyden parantaminen on myös tärkeä täydennys, sillä eri lähestymistapojen hämmentävän moninaisuuden vuoksi luotettavuutta ja vertailtavuutta on parannettava kiireellisesti (toimi 4 c). |
| --- | --- |

4.4.2

4.5   Hallitun siirtymän seuranta ja rahoitusjärjestelmän eheyden varmistaminen

| 4.5.1 | ETSK kannattaa kaikkia toimenpiteitä, joiden avulla valvontaviranomaiset voivat torjua viherpesua (toimi 5 a). Onhan itsestään selvää, että viranomaisille annetaan keinot tehtäviensä hoitamiseen. Valitettavasti tässäkin tapauksessa suunnitteilla on vain määräajaton arviointi. ETSK kiinnittää jälleen huomiota aikatekijään ja pahoittelee, että komissio viittaa ainoastaan ympäristön kestävyyteen. Olisi myös tarpeen määritellä ”viherpesu” tai ”kestävyyspesu” vastatoimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Vankka seurantakehys EU:n rahoitusjärjestelmän edistymisen mittaamiseksi on tärkeä lisätoimenpide (toimi 5 b). Komitea pitää tervetulleena kestäviin sijoituksiin suuntautuvien pääomavirtojen mittaamista, investointitarpeiden arviointia ja sen tarkistamista, miten rahoitusmarkkinat ovat mukautuneet ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin. Valitettavasti sosiaalinen kestävyys on jälleen kerran rajattu soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK kehottaa ottamaan rahoituslaitosten lisäksi mukaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan, kun tarkistetaan, miten rahoitusmarkkinat ovat mukautuneet ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Valvontaviranomaisten ja EKP:n välistä yhteistyötä on kiireellisesti parannettava (toimi 5 c). Kun tavoitteena on lisätä poliittisten toimien yhtenäisyyttä, nopea toiminta on toivottavaa. Tämän olisi katettava myös kansalliset valvontaviranomaiset. Kun pyritään tehostamaan kestävää rahoitusta koskevaa tutkimusta ja tietämyksen vaihtoa rahoitusalan ja tutkimusyhteisön välillä (toimi 5 d), ETSK kehottaa ottamaan mukaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan sekä ottamaan huomioon myös sosiaalisen kestävyyden. |
| --- | --- |

4.5.3

4.6   Tavoitteellisuuden edistäminen maailmanlaajuisesti

| 4.6.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen edistää kunnianhimoisen yhteisymmärryksen saavuttamista kansainvälisillä foorumeilla (toimi 6 a). Kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden tiiviit kansainväliset kytkökset ja tarve säilyttää maailmanlaajuinen rahoitusvakaus, asianmukainen kansainvälinen ohjausjärjestelmä yleensä ja erityisesti kestävyyden alalla on olennaisen tärkeää. Maailmanlaajuiset markkinat tarvitsevat maailmanlaajuisesti tunnustetut toimintapuitteet ja säännöt. Tähän sisältyy hyvin käytännöllisiä mutta ratkaisevia näkökohtia, kuten tarve taata tietojen maailmanlaajuinen saatavuus, jotta investointien kestävyyttä voidaan arvioida. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Sitä, että kansainvälinen koordinointi on toisinaan hidasta, ei saa koskaan käyttää tekosyynä, eikä se saa viivästyttää kehitystä EU:n tasolla. Päinvastoin, mitä onnistuneemmin kestävää rahoitusta toteutetaan Euroopassa, sitä todennäköisemmin EU:n etenemistapa toimii globaalina mallina. EU:n luokitusjärjestelmän luotettavuus ja kaksinkertaisen olennaisuuden täysimääräinen soveltaminen ovat siksi myös tärkeitä tässä yhteydessä. ETSK kehottaa painokkaasti kiinnittämään kansainväliselläkin tasolla enemmän huomiota sosiaaliseen kestävyyteen, myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteita ajatellen. Eurooppalaisiin yrityksiin ei pitäisi kohdistaa niin monia erilaisia säännöksiä, että siitä koituu merkittäviä kilpailuhaittoja. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Kestävän rahoituksen kansainvälisen foorumin (IPSF) toiminnan syventäminen on johdonmukainen aikomus (toimi 6 b). Tässä yhteydessä ETSK kehottaa komissiota pyrkimään tiiviimpään yhteistyöhön ja vuorovaikutukseen tämän foorumin ja yksityisen sektorin välillä, mutta myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan varmistaa esimerkiksi ihmisoikeuksien arvioiminen kestävän rahoituksen yhteydessä. ETSK suosittaa luonnollisesti myös tässä yhteydessä kokonaisvaltaista keskittymistä kestävään kehitykseen. Tämä pätee myös alhaisen ja keskitulotason maille annettavaan tukeen (toimi 6 c). |
| --- | --- |

4.6.3

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät kriteerit (environmental, social and governance, ESG).

1

environmental, social and governance

(2)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20.

2

(3)  Ks. kestävän rahoituksen foorumin jäsenet ja tarkkailijat, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/eu-platform-on-sustainable-finance-members_en.pdf

3

(4)  EUVL C 268, 14.8.2015, s. 27.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13), 17 artikla.

5

(6)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artikla.

6

(7)  Asetuksen (EU) 2020/852 18 artikla.

7

(8)  ”Ei merkittävää haittaa” -periaate, sellaisena kuin se on määritelty kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla 27 päivänä marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1) 2 artiklan 17 alakohdassa.

8

(9)  Yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiiviehdotus (COM(2021) 189 final).

9

(10)  Asetuksen (EU) 2020/852 18 artikla.

10

(11)  Englanniksi ”DNSH principle” (do no significant harm).

11

do no significant harm

(12)  Asetus (EU) 2019/2088 kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi Direktiivi 2009/138/EY annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

13

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/105

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista”

(COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))

(2022/C 152/17)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyynnöt | Neuvosto, 12.8.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 123/1/4 |

Lausuntopyynnöt

Neuvosto, 12.8.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

23.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

123/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevalla ”vapaaehtoisella” standardilla luodaan avoimuuteen ja valvontaan pohjautuva järjestelmä, jonka puitteissa voidaan ohjata rahoitusta EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän mukaisille hankkeille. Järjestelmässä edellytetään, että liikkeeseenlaskijat esittävät liikkeeseenlaskuhetkellä lisätietoja ja raportoivat sen jälkeen säännöllisesti hankittujen varojen käytöstä ja hankkeen vaikutuksista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK uskoo, että eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista voi myös olla merkittävää taloudellista hyötyä sekä liikkeeseenlaskijoille että sijoittajille, sillä ehdotuksen avulla pyritään luomaan vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskua varten kattava, uskottava ja juoheva järjestelmä, jossa tiedon epäsymmetria on mahdollisimman vähäistä ja standardin mukaisesti toimivat liikkeeseenlaskijat saavat merkittäviä maine-etuja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Se, että näiden joukkolainojen yhteydessä noudatetaan EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen vaatimuksia, tekee niistä ETSK:n näkemyksen mukaan lisäksi sopivia sellaisen taloudellisen toiminnan rahoittamiseen, joka tukee siirtymistä kestävämpään ja vähähiilisempään talouteen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ehdotettu standardi auttaisi myös vähentämään merkittävästi epävarmuutta siitä, millaiset omaisuuserät tai menot voidaan kohtuudella luokitella ympäristöystävälliseksi pääoman käytöksi. Koska tarkoituksena on, kuten edellä mainitaan, noudattaa EU:n luokitusjärjestelmää, ETSK katsoo kuitenkin, että komission tulee antaa selkeät ohjeet, jotta sijoittajat tarttuisivat eurooppalaisiin vihreisiin joukkolainoihin ja hankkeisiin, jotka vaikuttavat ympäristöön myönteisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää tarpeellisena soveltaa liikkeeseenlaskijoihin yhtenäistä standardia kaikissa jäsenvaltioissa, kun vihreitä joukkolainoja kehitetään edelleen omaisuusluokkana. EU:n luokitusjärjestelmän normien noudattamisesta liikkeeseenlaskijoille aiheutuvaa haastetta ei kuitenkaan pitäisi aliarvioida. Ne mitä todennäköisimmin punnitsevat ulkopuolisen arvioinnin kustannuksia sitä vasten, miten suuri hyöty laajemmasta sijoittajapohjasta saadaan. On vältettävä sellaista tilannetta, että yksityiset liikkeeseenlaskijat käyttävät mieluummin vaihtoehtoisia vihreitä joukkolainoja ja vähemmän työläitä sertifiointiprosesseja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ehdotetut raportointiin ja vaatimusten noudattamiseen liittyvät menettelyt voivat myös jarruttaa kasvua, koska niillä saattaa olla suhteettoman suuri taloudellinen vaikutus pk-yrityksiin ja tällaiset yritykset saattavat pitää eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevaa standardia liian raskaana. Tätäkin on vältettävä, ja siksi ETSK suosittaa, että valvonta- ja raportointivaatimuksia sovelletaan käytännönläheisesti. Liiallisen normittamisen ja ylisääntelyn välttäminen myös yrityssektorin liikkeeseenlaskijoiden osalta helpottaisi eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin käyttöönottoa kaikkialla pääomamarkkinoilla. Pyrittäessä kohti vähähiilisempää taloutta yrityssektori on vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijana yhtä tärkeä kuin komissio, ja ETSK katsoo, että julkisen sektorin ja yritysten liikkeeseen laskemiin vihreisiin joukkolainoihin sovellettavia normeja tulee lähentää. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Mitä EU:n ulkopuolisiin vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijoihin tulee, ETSK katsoo, että EU:n pääomamarkkinoille pääsyn ja vastaavasti unionin ulkopuolisille pääomamarkkinoille pääsyn olisi perustuttava eri lainkäyttöalueilla sovellettavien luokitusjärjestelmien maailmanlaajuiseen yhdenmukaistamiseen. Komitea pitää tätä erityisen tärkeänä, koska EU ei pysty vastaamaan ilmastonmuutoksen kaltaisiin ympäristöhaasteisiin yksin. Ilman edes jonkintasoista yhteisymmärrystä luokitusjärjestelmien yhdenmukaistamisesta kolmansien maiden kanssa on epätodennäköistä, että komission ehdottamasta vapaaehtoisesta vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista tulee vihreiden joukkolainojen maailmanmarkkinoiden standardia. Kestävän rahoituksen kansainvälisellä foorumilla (International Platform on Sustainable Finance, IPSF), joka tarjoaa poliittisille päättäjille mahdollisuuden käydä vuoropuhelua, tulisi olla tärkeä rooli tämän yhteisymmärryksen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti EU:n luokitusjärjestelmässä asetettuun vaatimukseen siitä, että sijoitusten on oltava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia ja niiden yhteydessä on noudatettava vähimmäistason suojatoimia, sillä vihreän muutoksen on oltava jatkuvasti etusijalla yhdessä sosiaalisen suojelun sekä ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien turvaamisen kanssa. Tämä voi kuitenkin rajoittaa luokitusjärjestelmän yhdenmukaistamista kolmansien maiden kanssa varsinkin, jos kyseiset lainkäyttöalueet eivät täytä ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen liittyviä kriteereitä eli esimerkiksi tunnusta kollektiivisia neuvotteluoikeuksia. ETSK ehdottaakin, että vihreiden joukkolainojen markkinoiden liikkeitä valvomaan perustetaan erityinen seurantakomitea, jossa myös työmarkkinaosapuolet ovat mukana. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan komissio esitti 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksen uudeksi asetukseksi eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevasta vapaaehtoisesta standardista. Ehdotetulla asetuksella pyritään tekemään EU:n rahoitusjärjestelmästä kestävämpi luomalla vihreille joukkolainoille ”kultainen standardi”, johon markkinoiden muita standardeja voidaan verrata ja mahdollisesti mukauttaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vihreitä joukkolainoja koskevaa standardia voisivat soveltaa kaikki vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijat, niin yksityiset, julkiset kuin myös valtionlainojen liikkeeseenlaskijat, ja sen piiriin kuuluisivat myös EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet liikkeeseenlaskijat. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotetun kehyksen avulla luodaan vapaaehtoinen standardi, jossa määritellään, millaisin edellytyksin yritykset ja viranomaistahot voivat kerätä pääomamarkkinoilta varoja vihreillä joukkolainoilla hankkeiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Standardissa edellytetään, että liikkeeseenlaskijat kohdistavat kaikki joukkolainoilla hankkimansa varat joukkolainan erääntymispäivään mennessä toimintaan, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen (EU) 2020/852 (1) vaatimukset. Siinä vahvistetaan taloudelliselle toiminnalle ympäristötavoitteet, arviointikriteerit ja suoritustason raja-arvot. Taloudellista toimintaa pidetään vaatimusten mukaisena, jos a) se edistää merkittävästi yhtä tai useampaa ympäristötavoitetta, b) se ei aiheuta merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille ja c) sen yhteydessä noudatetaan sosiaalisia ja hallintotapaan liittyviä suojatoimia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eurooppalaisilla vihreillä joukkolainoilla voitaisiin rahoittaa pitkäaikaisia (enintään kymmenvuotisia) hankkeita, kunhan tällaiset hankkeet ovat luokitusjärjestelmäasetuksessa määriteltyjen ympäristötavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista on teetettävä ulkopuolinen arviointi sen varmistamiseksi, että ne vastaavat edellä mainittuja vaatimuksia, ja erityisesti sen takaamiseksi, että hankkeet ovat luokitusjärjestelmän mukaisia. Ehdotuksen mukaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen rekisteröisi ulkopuoliset arvioijat ja arvioijien on täytettävä rekisteröinnin edellytykset jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jos luokitusjärjestelmäasetuksen nojalla vahvistettuja EU:n luokitusjärjestelmän teknisiä arviointikriteerejä muutetaan joukkolainan liikkeeseenlaskun jälkeen, liikkeeseenlaskija voi ehdotuksen mukaan täyttää vaatimukset aiempia kriteerejä noudattaen vielä viiden vuoden ajan. ETSK katsoo kuitenkin, että kun joukkolaina on luokiteltu liikkeeseenlaskun yhteydessä ”vihreäksi”, hankittujen varojen kohdentamista koskevia sääntöjä ei pitäisi muuttaa. Vaikka luokitusjärjestelmän arviointikriteerit muuttuvat eikä joukkolaina enää täytä uusia kriteerejä, sen olisi käytännössä kuitenkin pysyttävä ”vihreänä” erääntymiseensä saakka. Tämä todennäköisesti vakauttaisi vihreiden joukkolainojen markkinoita. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksella pyritään myös vahvistamaan sijoittajien luottamusta ja suojatoimia sekä vähentämään sitä riskiä, että vihreillä joukkolainoilla rahoitettavat hankkeet eivät yltäisi asetettuihin ympäristötavoitteisiin. Tällaisten joukkolainojen liikkeeseenlaskijoilta edellytetään säännöllistä raportointia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vihreistä joukkolainoista on laadittava tietokooste, jossa esitetään liikkeeseenlaskun lopulliset varainhankintatavoitteet, ja rekisteröidyn ulkopuolisen arvioijan on laadittava tietokoosteesta liikkeeseenlaskua edeltävä arviointi sen varmistamiseksi, että joukkolaina täyttää vihreitä joukkolainoja koskevassa standardissa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijoita vaaditaan ehdotuksen mukaan myös raportoimaan vuosittain siitä, miten EU:n luokitusjärjestelmän noudattaminen on varmistettu joukkolainalla hankittujen varojen osalta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kun kaikki vihreitä joukkolainoja myymällä hankitut varat on kohdennettu (minkä on tapahduttava ennen joukkolainojen erääntymistä), liikkeeseenlaskijan on teetettävä liikkeeseenlaskun jälkeinen arviointi. Tiettyjen liikkeeseenlaskijoiden (kuten joidenkin rahoituslaitosten) on tehtävä tämä vuosittain. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Lisäksi on julkaistava vähintään yksi raportti joukkolainan kokonaisympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

2.12

3.   Erityistä

| 3.1 | Euroopan komission ehdotus eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevaksi standardiksi on esitetty aikana, jolloin EU:ssa on yhä enemmän kysyntää vihreille joukkolainoille. Vihreiden joukkolainojen osuus kaikista EU:ssa tällä hetkellä liikkeeseen lasketuista joukkolainoista on kuitenkin vasta 2,6 prosenttia, joten kasvumahdollisuuksia on edelleen paljon. Alan kasvua kuvastaa, että esimerkiksi vuoden 2021 toisella neljänneksellä vihreitä joukkolainoja laskettiin EU:ssa liikkeeseen noin 30 prosenttia enemmän kuin samalla ajanjaksolla vuonna 2020 (2). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tällaisia joukkolainoja liikkeeseen laskemalla rahoitettavien hankkeiden todellisten ympäristöhyötyjen laajuus askarruttaa kuitenkin yhä useampia. Huolena on ns. viherpesu, koska vihreillä joukkolainoilla rahoitettavien hankkeiden ympäristöansioista on toisinaan epävarmuutta. Tämä aiheuttaa uskottavuusongelman liikkeeseenlaskijoille, jotka pyrkivät vahvistamaan mainettaan ympäristömyönteisinä toimijoina, sekä tiedon epäsymmetriaa, sillä sijoittajien saattaa olla hankala saada etukäteen selville, mitkä hankkeet ovat aidosti kestäviä ympäristön kannalta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ongelmana on se, että vihreät joukkolainat ovat samanlaisia kuin kaikki muutkin joukkolainat, paitsi että vihreitä joukkolainoja liikkeeseen laskemalla hankittavat varat käytetään hankkeisiin, jotka täyttävät tietyt ennalta vahvistetut ympäristökriteerit. Maksukyvyttömyystapauksissa sijoittajilla on yleensä mahdollisuus periä saataviaan liikkeeseenlaskijan koko taseesta, kuten minkä tahansa liikkeeseen lasketun joukkolainan yhteydessä. Sijoittajan saama lisäarvo perustuu kestävyys- tai ympäristötavoitteiden mukaisen joukkolainan hallussapitämiseen. Pulmana ovat kuitenkin kestävän toiminnan erilaiset määritelmät EU:n eri lainkäyttöalueilla. Niiden vuoksi hankkeiden vaikutuksia on lähes mahdoton vertailla lainkäyttöalueiden ja usein myös jäsenvaltioiden alueiden välillä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Myös raportointi hankittujen varojen käytöstä ontuu. Liikkeeseenlaskijoiden tiedotuksessa ja hankittujen varojen käyttöä koskevien tietojen ilmoittamisessa sijoittajille on yleensä suurempia ongelmia niissä jäsenvaltioissa, joissa valtaosa vähähiilisyyteen tähtäävistä tulevista investoinneista on tehtävä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevalla standardilla pyritään ratkaisemaan näitä pulmia luomalla avoimuuteen ja valvontaan pohjautuva järjestelmä, jonka puitteissa voidaan ohjata rahoitusta vain EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän mukaisille hankkeille. Järjestelmässä edellytetään, että liikkeeseenlaskijat esittävät liikkeeseenlaskuhetkellä lisätietoja ja raportoivat sen jälkeen säännöllisesti hankittujen varojen käytöstä ja hankkeen vaikutuksista. Lisäksi ainoastaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) valvomat ulkopuoliset arvioijat voivat vahvistaa, että kyse on eurooppalaisesta vihreästä joukkolainasta. ETSK varoittaa kuitenkin, ettei markkinoiden tule keskittyä liikaa, jotta ulkoisten arviointien kustannukset pysyisivät kurissa. Esimerkiksi yksinkertainen ja sujuva rekisteröintiprosessi voi edistää kilpailua tällä alalla ilman, että arvioijien asiantuntemuksesta tai pätevyydestä tarvitsee tinkiä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista voi myös olla merkittävää taloudellista hyötyä sekä liikkeeseenlaskijoille että sijoittajille. Tällä hetkellä uskottavuuteen ja tiedon epäsymmetriaan liittyvät ongelmat aiheuttavat lisäkustannuksia kaikille osapuolille: liikkeeseenlaskijat pyrkivät vakuuttamaan ostajat ansioistaan erilaisilla paljon kustannuksia aiheuttavilla tavoilla, kuten teettämällä kalliita ulkopuolisia arviointeja ja lisäämällä raportointia, ja sijoittajat saattavat nähdä lisävaivaa kyetäkseen löytämään sopivia tilaisuuksia tehdä kestäviä investointeja. Ehdotettu eurooppalainen vihreä joukkolaina tarjoaisi kattavan, uskottavan ja juohevan vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskujärjestelmän, jossa tiedon epäsymmetria on mahdollisimman vähäistä ja standardin mukaisesti toimivat liikkeeseenlaskijat saavat merkittäviä maine-etuja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Eurooppalaiset vihreät joukkolainat, joiden yhteydessä noudatetaan EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen vaatimuksia, soveltuvat erinomaisesti sellaisen taloudellisen toiminnan rahoittamiseen, joka tukee siirtymistä kestävämpään ja vähähiilisempään talouteen. Vihreitä joukkolainoja olisi pidettävä ensisijaisena vaihtoehtona, ja olisi luotava asianmukaisia kannustimia, jotta EU:n rahoitusjärjestelmästä saataisiin aidosti ”vihreämpi”. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ehdotus mahdollistaisi niin ikään sen, että EU:hun sijoittautuneet yritykset laskevat liikkeeseen eurooppalaisen vihreän joukkolainan voidakseen hankkia tai rakentaa EU:n luokitusjärjestelmän vaatimusten mukaista omaisuutta, kuten uuden ja energiatehokkaan rakennuksen. Yritykset voisivat näin kasvattaa osuuttaan luokitusjärjestelmän mukaisista omaisuuseristä. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon myös asiaan liittyvät sosiaaliset kustannukset, mukaan lukien joukkoirtisanomiset. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ehdotettu standardi auttaisi edellä mainitun EU:n luokitusjärjestelmän mukaisuuden ansiosta lisäksi vähentämään merkittävästi epävarmuutta siitä, millaiset omaisuuserät tai menot voidaan kohtuudella luokitella ympäristöystävälliseksi pääoman käytöksi, mikä lisäisi luottamusta vihreiden joukkolainojen markkinoihin ja auttaisi siten vauhdittamaan entisestään kasvua ja investointeja tällä kehittyvällä alalla ja tekemään vihreästä rahoituksesta valtavirtaa. Eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista voi tulla ajan myötä vaikutukseltaan tehokas, mutta komission tulee antaa tarvittavat ohjeet, jotta sijoittajat tarttuisivat korkealaatuisempiin joukkolainoihin ja hankkeisiin, joilla on aidosti myönteisiä ympäristövaikutuksia, ja jotta EU:n pääomamarkkinoille saataisiin uusi omaisuusluokka. Tällaisen ohjeistuksen mahdollisuus on toinen syy siihen, että nyt esitetty ehdotus on tervetullut. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vihreistä joukkolainoista on tältä pohjalta tarkoitus tulla keskeinen vähähiiliseen talouteen siirtymisen rahoituskeino kaikkialla EU:ssa. Vihreät joukkolainat ovat yleensä pitkäkestoisia ja pääoma maksetaan takaisin joukkolainan erääntyessä, kuten suuret infrastruktuurihankkeet edellyttävät. Vaikka ”eurooppalainen vihreä joukkolaina” -merkinnän käyttö olisi vapaaehtoista, investointien tekijöiden on erittäin kannattavaa käyttää sitä pyrkiessään saamaan pääomaa hankkeisiin, joista saadaan näkyviä ympäristöhyötyjä. Tämä on jo sinänsä merkittävä etu, mutta suurin hyöty saadaan itse standardista, jota voidaan käyttää vihreiden omaisuuserien mittapuuna pääomamarkkinoilla. Tämän odotetaan johtavan vihreiden joukkolainojen kypsymiseen omaisuusluokkana siten, että sijoittajat voivat erottaa vihreille velkainstrumenteille ominaisen tuottokäyrän. Jos kaikissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön yhtenäinen liikkeeseenlaskijoihin sovellettava standardi, vihreät joukkolainarahastot ja vihreiden pankkilainojen tarjoaminen voisivat auttaa saamaan käyttöön lisävaroja vähähiiliseen talouteen siirtymisen edistämiseksi. Tätä helpottaisi myös, jos vihreiden lainojen voidaan olettaa olevan kohtalaisen järkevästi hinnoiteltuja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Eurooppalaisesta vihreästä joukkolainasta voisi tulla vertailukohta vihreille joukkolainoille myös EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, kuten on tapahtunut yksityisten sijoitusrahastojen osalta. EU on itse asiassa noussut maailmanlaajuiseen johtoasemaan tällä alalla (EU:ssa sijaitsevat yritykset ja julkiset elimet vastasivat 51 prosentista maailman liikkeeseenlaskuista vuonna 2020), ja vihreitä joukkolainoja koskeva standardi loisi uusia mahdollisuuksia saada EU:ssa tehtäviin investointeihin kestävää rahoitusta kansainvälisiltä markkinoilta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vihreitä joukkolainoja koskevan standardin vahvistaminen on tärkeää. EU:n luokitusjärjestelmän normien noudattamisesta liikkeeseenlaskijoille aiheutuvaa haastetta ei kuitenkaan pitäisi aliarvioida. Ne mitä todennäköisimmin punnitsevat ESMAn hyväksymään ja valvomaan ulkopuoliseen arviointiin liittyvän pitkällisen prosessin kustannuksia ja vaivaa sitä vasten, miten suuri hyöty laajemmasta sijoittajapohjasta saadaan. Yksityiset liikkeeseenlaskijat saattavat näin ollen käyttää mieluummin muunlaisia vihreitä joukkolainoja ja vähemmän työläitä sertifiointiprosesseja. Ehdotetut raportointiin ja vaatimusten noudattamiseen liittyvät menettelyt voivat myös jarruttaa kasvua, koska niillä saattaa olla suhteettoman suuri taloudellinen vaikutus pk-yrityksiin ja tällaiset yritykset saattavat pitää eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevaa standardia liian raskaana. Kokemukset EU:n laajuisista pääomamarkkinatuotteista, joiden käyttöönotto ei ole ollut kovin vilkasta, voivat ehkä antaa osviittaa siitä, miten suurta kiinnostusta eurooppalaiset vihreät joukkolainat mahdollisesti herättäisivät. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU:n valvontaviranomaisen olisikin sovellettava vihreitä joukkolainoja koskevaa standardia mahdollisimman käytännönläheisesti. Vaikka komissio on seuraavien kolmen vuoden aikana merkittävin vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskija (250 miljardin euron arvosta NextGenerationEU-välineen puitteissa) ja jäsenvaltioiden odotetaan laskevan vihreitä joukkolainoja liikkeeseen yhteensä noin 80 miljardin euron arvosta, yksityisen sektorin roolia vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskussa ei pidä väheksyä. Liiallisen normittamisen ja ylisääntelyn välttäminen myös yrityssektorin liikkeeseenlaskijoiden osalta helpottaisi eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin käyttöönottoa kaikkialla EU:n pääomamarkkinoilla. Varoituksen sana on kuitenkin paikallaan. Jäsenvaltioiden julkisen sektorin liikkeeseen laskemien vihreiden joukkolainojen osalta ei ehdotuksen mukaan edellytettäisi esitetynlaista ulkopuolista arviointia. Julkisen sektorin liikkeeseenlaskijoiden olisi joka tapauksessa tehtävä aikeistaan selkoa joukkolainasijoittajille ottaen huomioon jäsenvaltioiden sitoumukset siirtyä vähähiiliseen talouteen, mutta eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin soveltaminen kaikentyyppisiin liikkeeseenlaskuihin antaisi takeet kyseisestä sitoumuksesta. Kahdenlaisten vihreiden joukkolainojen mahdollistaminen (julkisen sektorin liikkeeseen laskemat ja yrityssektorin liikkeeseen laskemat joukkolainat) voisi lisäksi johtaa siihen, että käytössä on vähintään kaksi erilaista standardia. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ratkaisua vaatii myös kysymys siitä, millaisin ehdoin EU:n ulkopuoliset vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijat pääsevät EU:n pääomamarkkinoille ja päinvastoin. Eri lainkäyttöalueilla sovellettavia luokitusjärjestelmiä tulee siis yhdenmukaistaa maailmanlaajuisesti. Tässä on syytä hyödyntää kestävän rahoituksen kansainvälistä foorumia IPSF:ää, jolla poliittiset päättäjät voivat käydä vuoropuhelua ja jonka yleisenä tavoitteena on saada ohjattua yhä enemmän yksityistä pääomaa ympäristön kannalta kestäviin investointeihin. IPSF:n kautta pyritään edistämään yksityisen pääoman saantia ympäristön kannalta kestäviin investointeihin. IPSF tarjoaa näin ollen poliittisille päättäjille foorumin käydä monenvälistä vuoropuhelua, joka tähtää siihen, että sijoittajien olisi helpompi löytää ja hyödyntää tilaisuuksia tehdä kestäviä investointeja, jotka edistävät aidosti ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. Luokitusjärjestelmien yhdenmukaistamisesta tulisi keskustella ja sopia tällä foorumilla. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kuten edellä todetaan, ESMAlla olisi EU:n pääomamarkkinoiden valvojana ratkaiseva rooli sen varmistamisessa, että ehdotettua standardia sovelletaan mahdollisimman käytännönläheisesti. Tämä edellyttäisi ESMAn osaamispääoman ja valmiuksien kehittämistä eurooppalaisten vihreiden joukkolainojen arvioijien valvojana. Komissio vahvistaa pätevyyttä ja avoimuutta koskevat kriteerit, ja ESMA saa tästä vankan perustan. Komitea katsoo, että ESMAn kehitettyä valmiuksiaan se voisi aikanaan antaa tukea vastaaville elimille EU:n ulkopuolella, jotta nämä voivat soveltaa samanlaisia standardeja. Näin EU:n sijoittajien olisi helpompi hyödyntää kehittyviä markkinoita. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Lisäksi on otettava huomioon, että EU:n siirtyminen vähähiiliseen talouteen edellyttää paljon enemmän rahoitusta kuin NextGenerationEU-välineestä on saatavilla. Yksityisellä sektorilla on jo oma roolinsa tässä siirtymässä, mutta sitä on kasvatettava vielä huomattavasti. Ehdotettu eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskeva standardi olisikin omiaan edistämään vasta kehityksensä alussa olevia vihreiden joukkolainojen markkinoita ja saamaan niille uusia liikkeeseenlaskijoita sen lisäksi, että se helpottaisi rajatylittävää varainhankintaa pääomamarkkinoilla. Ehdotettu vihreitä joukkolainoja koskeva standardi olisi viime kädessä hyväksi myös potentiaalisten liikkeeseenlaskijoiden ja sijoittajien maineelle ja vahvistaisi näiden tahojen sitoutumista kestävään kehitykseen ja ympäristötavoitteisiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen hillintään, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävään käyttöön ja suojeluun, kiertotalouteen siirtymiseen, kierrätykseen, jätteen synnyn ehkäisemiseen, ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä terveiden ekosysteemien suojeluun. Asiaan liittyvistä sosiaalisista ja ympäristötavoitteista tulisi näin osa kaikkia yritysstrategioita. Myös rahoitustuotteiden EU-ympäristömerkinnän edistäminen ja byrokratian minimointi auttaisivat yksityisiä yrityksiä omaksumaan tällaisia strategioita. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK odottaa sijoittajien valitsevan ajan mittaan eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin, sillä sen avulla varmistetaan, että varoja käytetään luokitusjärjestelmän mukaisesti, mikä puolestaan helpottaa sijoittajaraportoinnin vaatimuksia. Tavoitteena pitäisikin olla, että ehdotettu vihreitä joukkolainoja koskeva standardi otetaan käyttöön EU:n laajuisesti, olipa kyse sitten yksityisestä tai julkisesta sektorista. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK toivoo tässä yhteydessä, että jo liikkeeseen laskettuja vihreitä joukkolainoja voitaisiin jatkaa vanhaan tapaan ehdotetun standardin tultua voimaan ja että standardia sovellettaisiin aikanaan myös NextGenerationEU-joukkolainoihin. Komitea uskoo vakaasti, että luokitusjärjestelmää noudattavat vihreät joukkolainat edistäisivät ympäristötavoitteiden saavuttamista. Komitea odottaa eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin myös lisäävän sijoittajien kiinnostusta tällaisia investointeja kohtaan ja myötävaikuttavan vihreiden joukkolainojen markkinoiden kehitykseen. Vaikka tämä on hyvä uutinen liikkeeseenlaskijoille ja sijoittajille, ETSK varoittaa edellä mainituista haasteista. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Olettaen, että ehdotus hyväksytään sellaisenaan, myöhemmin olisi mielenkiintoista selvittää, i) missä määrin sijoittajat EU:ssa ja sen ulkopuolella vaativat liikkeeseenlaskijoita mukautumaan ehdotettuun standardiin vai johtaako ehdotus EU:n ja muun maailman vihreiden joukkolainamarkkinoiden eriytymiseen ja ii) miten eurooppalaisia vihreitä joukkolainoja koskevan standardin ehdotettu käyttöönotto vaikuttaa vihreiden joukkolainojen markkinoiden kehitykseen EU:ssa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Komitea pitää tätä erityisen tärkeänä, koska EU ei pysty vastaamaan ilmastonmuutoksen kaltaisiin ympäristöhaasteisiin yksin. Ilman edes jonkintasoista yhteisymmärrystä luokitusjärjestelmien yhdenmukaistamisesta kolmansien maiden kanssa on epätodennäköistä, että komission ehdottamasta vapaaehtoisesta vihreitä joukkolainoja koskevasta standardista tulee vihreiden joukkolainojen maailmanmarkkinoiden standardia. Tämä johtaisi hajanaisiin pääomamarkkinoihin, joilla kolmansien maiden liikkeeseenlaskijat eivät luultavasti ota käyttöön komission ehdottamia standardeja. Tämä puolestaan voisi tyrehdyttää rahoitusvirrat, joita valtavien ympäristöhaasteiden, erityisesti ilmastonmuutoksen, ratkaisemiseksi tarvitaan. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti EU:n luokitusjärjestelmässä asetettuun vaatimukseen siitä, että sijoitusten on oltava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia ja niiden yhteydessä on noudatettava vähimmäistason suojatoimia, sillä vihreän muutoksen on oltava jatkuvasti etusijalla yhdessä sosiaalisen suojelun sekä ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien turvaamisen kanssa. Tämä voi kuitenkin rajoittaa luokitusjärjestelmän yhdenmukaistamista kolmansien maiden kanssa varsinkin, jos kyseiset lainkäyttöalueet eivät täytä ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen liittyviä kriteereitä eli esimerkiksi tunnusta kollektiivisia neuvotteluoikeuksia. ETSK ehdottaakin, että vihreiden joukkolainojen markkinoiden liikkeitä valvomaan perustetaan erityinen seurantakomitea, jossa myös työmarkkinaosapuolet ovat mukana. |
| --- | --- |

3.21

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

1

(2)  Climate Bonds Initiative (2021), tiedot vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskun alueellisesta jakautumisesta liikkeeseenlaskumäärien mukaan.

2

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/111

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä”

(COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD))

(2022/C 152/18)

| Yleisesittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 26.11.2021
  Euroopan parlamentti, 22.11.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| ETSK:n puheenjohtajan päätös | 9.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 174/2/3 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 26.11.2021

Euroopan parlamentti, 22.11.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

ETSK:n puheenjohtajan päätös

9.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

174/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää tarpeellisena sisällyttää suoraan vakavaraisuusasetukseen erityinen vakavaraisuuskohtelu, joka liittyy sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen (omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus) kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen. Vakavaraisuusasetukseen ehdotetuilla muutoksilla on tarkoitus korjata vakavaraisuusasetuksessa ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä havaittuja epäjohdonmukaisuuksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa selkeyttämään vakavaraisuusasetuksen säännöksiä, jotka koskevat MPE-kriisinratkaisustrategian (multiple point of entry, usean kriisinratkaisuviranomaisen malli) piiriin kuuluvaan G-SII-konserniin (global systemically important institution, maailmanlaajuinen järjestelmän kannalta merkittävä laitos) kuuluvien kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien todellisten TLAC-vaatimusten (total loss-absorbing capacity, kokonaistappionkattamiskyky) summan ja kyseisen G-SII-konsernin teoreettisen SPE-vaatimuksen (single point of entry, yhden kriisinratkaisuviranomaisen malli) vertailua. Ehdotetut muutokset ovat tarpeen sen selventämiseksi, missä määrin kriisinratkaisuviranomaiset voivat puuttua mahdollisiin epäjohdonmukaisuuksiin SPE- ja MPE-vaatimusten välillä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että kaavaa, jolla lasketaan tytäryrityksen TLAC-/MREL-ylijäämä yleisen vähentämisjärjestelyn yhteydessä ja jota sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluviin G-SII-laitoksiin, on tarpeen muuttaa sen varmistamiseksi, että kaavassa otetaan huomioon sekä tytäryrityksen riskiperusteiset että ei-riskiperusteiset TLAC-/MREL-vaatimukset TLAC-standardin mukaisesti. Näin vältettäisiin se, että tietyn tytäryrityksen TLAC-/MREL-ylijäämä yliarvioidaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että joitakin vakavaraisuusasetuksen säännöksiä, joita sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluviin G-SII-laitoksiin, olisi selkeytettävä, jotta unionin ulkopuolelle sijoittautuneet tytäryritykset voidaan ottaa huomioon. Tämä tekisi vakavaraisuusasetuksesta yhdenmukaisen vastaavan kansainvälisesti sovitun TLAC-periaatteen kanssa, jota sovelletaan kaikkiin finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän valvonnan piiriin kuuluville lainkäyttöalueille sijoittautuneisiin tytäryrityksiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa tekemään joitakin kohdennettuja selvennyksiä, jotka liittyvät omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaan vaatimukseen sellaisten laitosten osalta, jotka ovat EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisia tytäryrityksiä (”sisäinen TLAC-vaatimus”), sen varmistamiseksi, että kyseisten laitosten liikkeeseen laskemat velkainstrumentit täyttävät kaikki hyväksyttävien velkojen instrumenttien hyväksyttävyyskriteerit. Muutos on tarpeen, koska hyväksyttävien velkojen instrumenttien hyväksyttävyyskriteerit perustuvat tällä hetkellä oletukseen, että kyseisten instrumenttien liikkeeseenlaskijana on kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö eivätkä tytäryritykset, joihin sovelletaan sisäistä TLAC-vaatimusta. Puute korjattaisiin selventämällä, että samoja kriisinratkaisun kohteena oleviin yhteisöihin sovellettavia hyväksyttävyysehtoja sovelletaan soveltuvin osin myös muihin kuin kriisinratkaisun kohteena oleviin yhteisöihin. Tämä puolestaan antaisi kyseisille laitoksille mahdollisuuden täyttää sisäinen TLAC-vaatimuksensa muun muassa hyväksyttävillä veloilla, kuten lainsäätäjät alun perin tarkoittivat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | ETSK korostaa, että MPE-pankkien olisi voitava hyödyntää kokonaistappionkattamiskykyä koskevassa asiakirjassa (TLAC term sheet) sovittuja mukautuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa SPE- ja MPE-kriisinratkaisumallien tasapuolinen kohtelu. Mukautukset sisältyvät vakavaraisuusasetuksen (CRR II) 12 a artiklaan ja 72 e artiklan 4 kohtaan, mutta kolmannet maat eivät kuulu näiden kahden artiklan soveltamisalaan. Etenkin ehdotettu 12 a artikla merkitsisi sitä, että riskipainotettujen omaisuuserien eroista johtuvia mukautuksia voidaan soveltaa vain EU:hun sijoittautuneisiin yhteisöihin, koska kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön käsitteellä tarkoitetaan ainoastaan tytäryrityksiä, joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:n alueella. Soveltamisalaa on tärkeää laajentaa niin, että se kattaa kaikki muutkin tytäryhtiöt, joita konsernilla voi olla missä tahansa muussa maassa. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.6 | ETSK:n mielestä tämä tavoite ei täyty komission äskettäin tekemän ehdotuksen myötä. Syynä on se, että kolmansissa maissa sijaitsevat tytäryritykset eivät ole mukana hypoteettisen SPE-vaatimuksen ja kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen riskipainotettujen omaisuuserien summan vertailussa, koska vertailun osalta viitataan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 45 d ja 45 h artiklaan ja koska pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä ei oteta huomioon kolmansissa maissa sijaitsevia tytäryrityksiä eikä riskipainotettujen omaisuuserien välisiä eroja, jotka johtuvat kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden erilaisista laskentakriteereistä, vaan ainoastaan jäsenvaltioiden väliset erot. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleistä

| 2.1 | Vakavaraisuusasetus ja vakavaraisuusdirektiivi muodostavat yhdessä unionissa toimivia luottolaitoksia koskevan vakavaraisuussäännöstön. Vakavaraisuusasetus ja -direktiivi hyväksyttiin vuosien 2008–2009 finanssikriisin jälkimainingeissa EU:n rahoitusalalla toimivien luottolaitosten häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Ne perustuvat suurelta osin maailmanlaajuisiin standardeihin, joista on sovittu EU:n kansainvälisten kumppaneiden, erityisesti Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS), kanssa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vakavaraisuusasetusta on sittemmin muutettu, jotta on voitu korjata säännöstössä jäljellä olleita heikkouksia ja toteuttaa joitakin rahoituspalveluiden maailmanlaajuisesta uudistuksesta puuttuneita elementtejä, jotka ovat olennaisen tärkeitä luottolaitosten häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. Merkittävä tarkistus tehtiin Euroopan parlamentin ja neuvoston 20. toukokuuta 2019 hyväksymällä toimenpidepaketilla riskien vähentämiseksi. Paketti julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä7. kesäkuuta 2019. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tällä uudistuksella pantiin finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän marraskuussa 2015 hyväksymä G-SII-laitoksiin sovellettava kansainvälinen TLAC-standardi täytäntöön unionissa ja parannettiin MREL-vähimmäisvaatimuksen soveltamista kaikkiin unioniin sijoittautuneisiin laitoksiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | TLAC-standardin mukaan G-SII-laitoksilla on oltava riittävä määrä vahvasti tappionkattamiskykyisiä (alentamiskelpoisia) velkoja, joilla varmistetaan sujuva ja nopea tappioiden kattaminen ja pääomapohjan vahvistaminen kriisinratkaisun yhteydessä. Kun TLAC-standardi sisällytettiin unionin lainsäädäntöön muuttamalla vakavaraisuusasetusta, otettiin huomioon pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä vahvistettu voimassa oleva omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva laitoskohtainen vähimmäisvaatimus (MREL). TLAC-standardi ja MREL-vähimmäisvaatimus ovat näin ollen olennaisen tärkeitä, jotta voidaan hallita pankkikriisejä ja vähentää niiden kielteisiä vaikutuksia rahoitusvakauteen ja julkiseen talouteen. TLAC-standardia alettiin soveltaa unionissa 27. kesäkuuta 2019 ja MREL-vähimmäisvaatimusta koskevia tarkistettuja sääntöjä 28. joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kansainvälisten normien mukaisesti unionin oikeudessa tunnustetaan kriisinratkaisustrategioina sekä yhden kriisinratkaisuviranomaisen malli (SPE) että usean kriisinratkaisuviranomaisen malli (MPE). SPE-kriisinratkaisustrategiassa kriisinratkaisun kohteena on vain yksi konserniyhteisö, yleensä emoyritys (”kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö”), kun taas muut konserniyhteisöt, yleensä operatiiviset tytäryritykset, eivät kuulu kriisinratkaisutoimien piiriin. Sen sijaan kyseisten tytäryritysten tappiot siirretään kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle ja pääomaa siirretään alaspäin tytäryritykselle. Näin varmistetaan, että tytäryritykset voivat jatkaa toimintaansa sujuvasti myös sen jälkeen, kun ne ovat saavuttaneet elinkelvottomuuspisteen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | MPE-mallissa kriisinratkaisun kohteena voi olla useampi kuin yksi pankkikonserniin kuuluva yhteisö. Näin ollen pankkikonsernin sisällä voi olla useampi kuin yksi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö ja useampi kuin yksi kriisinratkaisun kohteena oleva konserni. MPE-mallissa periaatteena on mahdollistaa kriisinratkaisun kohteena olevan konsernin kriisinratkaisu toteuttamiskelpoisella ja uskottavalla tavalla heikentämättä samaan konsolidoituun pankkikonserniin kuuluvien muiden kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen ja konsernien purkamis- tai uudelleenjärjestämismahdollisuuksia. Tarkistetussa pankkien kriisinratkaisukehyksessä säädetään, että kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä koskeva MREL-vähimmäisvaatimus olisi asetettava konsolidoinnin perusteella kriisinratkaisun kohteena olevan konsernin tasolla (”ulkoinen MREL-vähimmäisvaatimus”). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kyseisessä kehyksessä säädetään lisäksi, miten kyky kattaa tappioita ja vahvistaa pääomapohjaa olisi kohdennettava kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien sisällä (”sisäinen MREL-vähimmäisvaatimus”). Pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin mukaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen piiriin hyväksyttävien rahoitusvälineiden on pääsääntöisesti oltava kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön eli tyypillisesti emoyrityksen hallussa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on alkuvuodesta 2020 alkaen työstänyt teknisten sääntelystandardien luonnosta vähentämisjärjestelyn pohjalta pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä annetun toimeksiannon ja asiaa koskevissa kansainvälisissä standardeissa annettujen suositusten mukaisesti (1). EPV:n kehittämän vähentämisjärjestelyn mukaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävät instrumentit, jotka tytäryritykset laskevat liikkeeseen kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle väliyhtiönä toimivan emoyrityksen välityksellä, olisi kokonaisuudessaan vähennettävä väliyhtiönä toimivan emoyrityksen omasta sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen käytettävästä kapasiteetista. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EPV päätyi siihen, että pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin vaatimuksia ei voitaisi täyttää ilman lisäsäännöksiä, jotka olisi sisällytettävä tason 1 tekstiin. Sen lisäksi, että on tarpeen ottaa käyttöön sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillinen merkitseminen, on havaittu joitakin muita kriisinratkaisuun liittyviä ongelmia sen jälkeen, kun tarkistettu TLAC-/MREL-kehys tuli voimaan vuonna 2019. Ongelmat liittyvät lähinnä sellaisten G-SII-konsernien sääntelyyn, joihin sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategiaa, mukaan lukien ne MPE-konsernit, joilla on tytäryrityksiä kolmansissa maissa. Vakavaraisuusasetuksessa ei esimerkiksi tällä hetkellä täsmennetä, kattavatko TLAC-standardiin tehdyt mukautukset, jotka koskevat sellaisia G-SII-laitoksia, joihin sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategiaa, myös kolmannessa maassa sijaitsevat G-SII-laitoksen tytäryritykset. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vakavaraisuusasetuksen tiettyihin kriisinratkaisuun liittyviin näkökohtiin on tehtävä joitakin kohdennettuja muutoksia edellä mainittujen kysymysten ratkaisemiseksi. Erityisesti sellaisten G-SII-konsernien sääntelykohtelu, joihin sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategiaa, mukaan lukien MPE-konsernit, joilla on tytäryrityksiä kolmansissa maissa, on saatettava paremmin vastaamaan TLAC-standardissa esitettyä kohtelua. Tämä auttaisi varmistamaan, että kriisinratkaisun yhteydessä kukin kyseisiin G-SII-laitoksiin kuuluva kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö ja konserni voi jatkaa kriittisten toimintojen suorittamista ilman leviämisriskiä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ehdotetut muutokset eivät muuttaisi kehyksen kokonaisrakennetta, vaan niillä varmistettaisiin TLAC-standardin ja MREL-vähimmäisvaatimuksen asianmukainen soveltaminen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Näillä vakavaraisuusasetukseen ehdotetuilla muutoksilla voi olla keskeinen rooli laitoksen purkamis- tai uudelleenjärjestämismahdollisuuksien parantamisessa. Koska vastaavia säännöksiä sovelletaan jo unionissa, ehdotetut muutokset olisi tehtävä viipymättä. Nopeutetun hyväksymisen tarvetta lisää se, että pankkikonsernit tarvitsevat selvyyden mekanismista, jotta ne voivat päättää, miten ne voivat parhaiten ennakoida sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksensa kattamiseen tarvittavan kapasiteetin, kun otetaan huomioon, että yleinen MREL-vähimmäisvaatimuksen noudattamisen määräaika on 1. tammikuuta 2024 ja sitovat välitavoitteet on saavutettava 1. tammikuuta 2022 mennessä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Nyt esitettyyn ehdotukseen ei liity erillistä vaikutustenarviointia, koska ehdotuksella ei muuteta vakavaraisuusasetuksen perusnäkökohtia vaan pyritään lähinnä selventämään oikeudellista suhdetta kahden voimassa olevan EU:n lainsäädännön välineen, vakavaraisuusasetuksen ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin, välillä sisällyttämällä suoraan vakavaraisuusasetukseen erityiskohtelu sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillistä merkitsemistä varten. Tällaisilla selvennyksillä varmistettaisiin, että nämä kaksi tiiviisti toisiinsa liittyvää kehystä pysyvät pitkälti yhteneväisinä. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Tämä puolestaan mahdollistaisi sen, että laitokset voisivat edelleen laskea, ilmoittaa ja julkistaa vain yhden kokonaisriskin määrän ja yhden vastuiden kokonaismäärän sekä vakavaraisuusasetusta että pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviä sovellettaessa, jolloin vältetään tarpeetonta monimutkaisuutta. Tähän sisältyy mahdollinen tarve laskea liikkeeseen lisää MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttäviä instrumentteja sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi, kuten lainsäätäjät ovat tarkistettuun pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviin kirjanneet. |
| --- | --- |

2.14

3.   Erityistä

| 3.1 | Kriisinhallintaryhmien kriisinratkaisustrategioissa soveltamat lähestymistavat voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: SPE-malli, jossa yksi kansallinen kriisinratkaisuviranomainen kohdentaa kriisinratkaisuvaltuuksien nojalla toimia konsernin ylätason toimijaan, ja MPE-malli, jossa vähintään kaksi kriisinratkaisuviranomaista käyttää kriisinratkaisuvälineitä siten, että kohteena on useita konsernin osia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | SPE-strategiassa yksi kriisinratkaisuviranomainen soveltaa – todennäköisesti konsernin globaalista konsolidoidusta valvonnasta vastaavalla lainkäyttöalueella – kriisinratkaisuvaltuuksia, esimerkiksi velan arvon alentamista ja/tai siirtovälineitä, konsernin ylimpään tasoon eli emoyritykseen tai holdingyhtiöön. SPE-strategia toimii siten, että ylätason emoyritys tai holdingyhtiö kattaa konsernin sisällä syntyneet tappiot esimerkiksi liikkeeseen laskettujen vakuudettomien velkojen alaskirjauksen ja/tai pakollisen muuntamisen avulla. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | MPE-strategiassa vähintään kaksi kriisinratkaisuviranomaista soveltaa kriisinratkaisuvaltuuksia konsernin eri osiin, minkä johdosta konserni todennäköisesti hajotetaan kahteen tai useampaan erilliseen osaan. Konserni voidaan jakaa maa- tai aluekohtaisiin osiin, liiketoiminta-alojen mukaisesti tai yhdistelemällä eri jakoperusteita. Eri osiin ei tarvitse soveltaa täsmälleen samoja kriisinratkaisuvaltuuksia. Valtuudet voivat koskea esimerkiksi sellaisia kriisinratkaisuvaihtoehtoja kuin velan arvon alentaminen kriisinratkaisun yhteydessä, omaisuudenhoitoyhtiön käyttö, liiketoiminnan siirtäminen tai alasajo. MPE-strategiat edellyttävät kuitenkin kaikilla lainkäyttöalueilla toteutettavien toimien koordinointia, jotta vältetään ristiriidat ja epäjohdonmukaisuudet, jotka heikentävät eri kriisinratkaisutoimien tehoa ja johtavat omaisuuserien hallitsemattomaan käyttöön ja häiriöiden leviämiseen yrityksen muihin osiin. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Valinta näiden kahden mallin välillä ei ole joko–tai-tyyppinen, vaan käytännössä malleja saatetaan joutua yhdistelemään, jotta strategia soveltuisi yrityksen rakenteelle ja paikallisiin järjestelmiin keskeisillä lainkäyttöalueilla, joilla yritys toimii. MPE-strategioiden puitteissa voidaan esimerkiksi toteuttaa useita SPE-kriisinratkaisuja yrityksen eri osissa, kuten sellaisissa alueellisissa toimintayksiköissä, jotka ovat erotettavissa toisistaan. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Ehdotus perustuu pitkälti EPV:n tekemään valmistelutyöhön. Sitä on tehty erityisesti sellaisten teknisten sääntelystandardien laatimiseksi, jotka koskevat sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillistä merkitsemistä kriisinratkaisun kohteena olevissa konserneissa. Ehdotuksella pyritään ensisijaisesti puuttumaan nykyiseen TLAC-/MREL-kehykseen liittyviin tahattomiin seurauksiin, jotka johtuvat vakavaraisuusasetukseen tällä hetkellä sisältyvistä säännöksistä. Ehdotetuilla muutoksilla olisi vähäinen vaikutus laitosten hallinnolliseen taakkaan ja kustannuksiin, joita niille aiheutuu sisäisten toimintojensa mukauttamisesta. Suurin osa kustannuksista korvautuu, kun MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillinen merkitseminen toimii moitteettomasti kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien sisällä, kun kolmansien maiden tytäryritysten parempi tunnustaminen tuottaa etua asianomaisille laitoksille ja kun selvennetään sisäiseen TLAC-vaatimukseen liittyen liikkeeseen laskettujen instrumenttien hyväksyttävyyskriteerejä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään erityisesti seuraavista seikoista: |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Erityiskohtelu sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillistä merkitsemistä varten. Ehdotetulla asetuksella sisällytetään siis vakavaraisuusasetukseen vaatimus, jonka mukaan omistusketjussa väliyhtiönä toimivien emoyritysten on vähennettävä omasta sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen käytettävästä kapasiteetistaan hallussaan olevat sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävät instrumentit, omat varat mukaan lukien, jotka samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin kuuluvat tytäryritykset ovat laskeneet liikkeeseen. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Teoreettisen SPE-vaatimuksen ja todellisten MPE-vaatimusten summan vertailu. Vakavaraisuusasetuksessa säädetään, että MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien G-SII-konsernien on laskettava TLAC-vaatimus sillä teoreettisella oletuksella, että konsernin kriisinratkaisu tapahtuisi SPE-kriisinratkaisustrategiaa noudattaen (teoreettinen SPE-vaatimus). Kriisinratkaisuviranomaisten on tämän jälkeen verrattava kyseistä teoreettista SPE-vaatimusta kunkin kyseiseen konserniin kuuluvan, kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön todellisten, MPE-kriisinratkaisumallilla laskettujen TLAC-vaatimusten summaan (MPE-vaatimukset). Tämän vertailun seurauksia koskevat vakavaraisuusasetuksen säännökset ovat kuitenkin epäjohdonmukaisia. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset. Tämän säännöksen tarkoituksena on minimoida häiriöiden leviämisriski G-SII-konsernin sisällä ja varmistaa, että kriisinratkaisun kohteena olevilla yhteisöillä on kaatumistilanteessa riittävä tappionkattamiskyky, jota ei saisi heikentää konsernin sisäisistä TLAC-instrumenttien omistusosuuksista aiheutuvilla tappioilla. Ilman näitä vähennyksiä yhden G-SII-konserniin kuuluvan kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön kaatuminen johtaisi tappioihin konsernin muissa kriisinratkaisun kohteena olevissa yhteisöissä ja näin ollen kyseisten kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen tappionkattamiskyvyn ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn heikkenemiseen. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden tytäryritysten huomioon ottaminen. Vakavaraisuusasetuksen 12 a artikla ja 72 e artiklan 4 kohta eivät nimenomaisesti koske tytäryrityksiä, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa. Näin ollen sellaisten EU:n pankkikonsernien osalta, joihin sovelletaan globaalia MPE-kriisinratkaisustrategiaa, ei ehkä ole mahdollista ottaa huomioon unionin ulkopuolelle sijoittautuneita tytäryrityksiä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Selvennykset sisäisen TLAC-vaatimuksen yhteydessä liikkeeseen laskettujen velkainstrumenttien hyväksyttävyyteen. Vakavaraisuusasetuksen 92 b artiklassa vahvistetaan sisäinen TLAC-vaatimus EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisille tytäryrityksille, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä. Tämä vaatimus voidaan täyttää omilla varoilla ja hyväksyttävien velkojen instrumenteilla 92 b artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Yksityiskohtaiset muutosehdotukset ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien G-SII-laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta. |
| --- | --- |

3.4

3.4.1   Konsolidoitu laskenta sellaisten G-SII-laitosten osalta, joihin kuuluu useita kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä (12 a artikla)

| 3.4.1.1 | ETSK korostaa, että MPE-pankkien olisi voitava hyödyntää kokonaistappionkattamiskykyä koskevassa asiakirjassa (TLAC term sheet) sovittuja mukautuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa SPE- ja MPE-kriisinratkaisumallien tasapuolinen kohtelu. Mukautukset sisältyvät vakavaraisuusasetuksen (CRR II) 12 a artiklaan ja 72 e artiklan 4 kohtaan, mutta kolmannet maat eivät kuulu näiden kahden artiklan soveltamisalaan. Etenkin ehdotettu 12 a artikla merkitsisi sitä, että riskipainotettujen omaisuuserien eroista johtuvia mukautuksia voidaan soveltaa vain EU:hun sijoittautuneisiin yhteisöihin, koska kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön käsitteellä tarkoitetaan ainoastaan tytäryrityksiä, joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:n alueella. Soveltamisalaa on tärkeää laajentaa niin, että se kattaa kaikki muutkin tytäryhtiöt, joita konsernilla voi olla missä tahansa muussa maassa. |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | ETSK:n mielestä tämä tavoite ei täyty komission äskettäin tekemän ehdotuksen myötä. Syynä on se, että kolmansissa maissa sijaitsevat tytäryritykset eivät ole mukana hypoteettisen SPE-vaatimuksen ja kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen riskipainotettujen omaisuuserien summan vertailussa, koska vertailun osalta viitataan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 45 d ja 45 h artiklaan ja koska pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä ei oteta huomioon kolmansissa maissa sijaitsevia tytäryrityksiä eikä riskipainotettujen omaisuuserien välisiä eroja, jotka johtuvat kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden erilaisista laskentakriteereistä, vaan ainoastaan jäsenvaltioiden väliset erot. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Mitä tulee tarpeeseen päästä yhteisymmärrykseen tällaisen mukautuksen tekemisestä, ETSK katsoo, että vaikka pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (BRRD II) 45 h artiklan 4–6 kohdassa säädetään erityisestä menettelystä päätöksen tekemiseksi omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevasta vaatimuksesta, tätä menettelyä voidaan soveltaa vain, kun on kyse EU:n alueella yhteisen sääntelyn nojalla toimivista eri kriisinratkaisuviranomaista. Sitä, miksi menettely ei ole sovellettavissa kolmansiin maihin, kuvastaa esimerkiksi se, että EPV osallistuu menettelyyn silloin, kun kriisinratkaisuviranomaiset eivät pääse yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | ETSK ehdottaa, että silloin kun mukautukset tapahtuvat kolmanteen maahan sijoittautuneessa tytäryrityksessä, emoyrityksenä toimivan laitoksen eurooppalainen kriisinratkaisuviranomainen on se taho, joka voi kyseisen kolmannen maan kriisinratkaisuviranomaisen ei-sitovan lausunnon huomioon ottaen soveltaa mukautusta ilman, että asiasta tarvitsee päästä yhteisymmärrykseen kolmannen maan viranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2   Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset (72 e artikla)

| 3.4.2.1 | ETSK korostaa, että 72 e artiklaan on sisällytettävä 31. joulukuuta 2024 asti (määräaika TLAC-vaatimuksen käyttöönotolle kolmansissa maissa) kestävä vanhojen sääntöjen jatkoaika. Siirtymäkauden aikana MPE-pankkien on voitava mukauttaa kolmansissa maissa sijaitsevien tytäryritysten omistusosuuksiin kohdistuvaa vähennystä ilman vastaavaa kriisinratkaisuvaatimusta ja ylijäämä tulee laskea kolmannessa maassa sovellettavan kokonaispääomavaatimuksen perusteella. Muussa tapauksessa saattaa aiheutua tahattomia seurauksia, sillä hyväksyttävien velkojen liikkeeseenlaskun tarve kasvaa sen seurauksena, että kolmannessa maassa sijaitsevan tytäryrityksen omistusosuutta ei pystytä mukauttamaan, ja vuodesta 2025 alkaen, kun kriisinratkaisujärjestelmä on tullut voimaan, emoyrityksenä toimivaa laitosta koskeva vaatimus supistuu, koska kyseisiin kolmansissa maissa oleviin omistusosuuksiin perustuva mukautettu vähennys pienenee, eikä tällaiseen hyväksyttävien velkojen liikkeeseenlaskuun ole enää tarvetta. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs (”Internal TLAC”), 6.7.2017. Kyseisessä järjestelyssä tytäryrityksen liikkeeseen laskemat ja väliyhtiönä toimivan emoyrityksen merkitsemät instrumentit, jotka voidaan hyväksyä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen, vähennettäisiin kokonaisuudessaan väliyhtiönä toimivan emoyrityksen liikkeeseen laskemista hyväksyttävistä instrumenteista, kun lasketaan, täyttääkö se oman sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksensa.

1

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/116

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Covid-19-pandemiasta tähän asti saadut kokemukset”

(COM(2021) 380 final)

(2022/C 152/19)

| Esittelijä: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Ákos TOPOLÁNSZKY |

Esittelijä:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Toinen esittelijä:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Lausuntopyyntö | Komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 204/1/8 |

Lausuntopyyntö

Komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

24.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

204/1/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni ja sen toimielimet ovat pyrkineet pandemian aikana jatkuvasti arvioimaan prosesseja niin terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuneen ennennäkemättömän rasitteen kuin koko Euroopan unioniin kohdistuvan vaikutuksen kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan komissio luettelee kymmenen pandemiasta saatua tärkeää kokemusta. ETSK pahoittelee kuitenkin, että se mainitsee vain ohimennen kriisin epätasaisen vaikutuksen: heikoimmassa asemassa olevat ryhmät ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat joutuneet kärsimään eniten. Suosituksissa on tarkasteltava kriittisesti sitä, mitä kaikilla aloilla on tehty tähän mennessä, mikä on toiminut hyvin ja mitä on parannettava. On myös pohdittava, miten voidaan puuttua yleisesti tiedossa olevan työvoimapulan, toimitusketjujen pullonkaulojen ja nopeasti nousevien energian hintojen ongelmiin, jotka vaikeuttavat yhteiskuntien ja niiden talouksien paluuta normaaliin toimintaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että tarvitaan välineitä ja suunnitelmia, jotka voidaan nopeasti aktivoida ja panna täytäntöön EU-tason kriisitilanteessa. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin suunnitelmiin luoda puitteet EU:n pandemiahätätilalle ja kriisinhallinnan standardeille. ETSK peräänkuuluttaa pitkälle menevää koordinointia ja suurta avoimuutta kaikissa menettelyissä erityisesti silloin, kun EU- ja jäsenvaltiotason julkishallintojen on toimittava ja tehtävä päätöksiä nopeasti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Covid-19 on lisännyt entisestään terveyseroja; muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ovat altistuneet virukselle eriarvoisesti. ETSK toteaa, että tarvitaan ohjelmia, joilla varmistetaan ennaltaehkäisevän ja kuntouttavan hoidon saatavuus myös terveyskriisin aikana. Sen vuoksi pandemiahätätilajärjestelyt ja niiden vaikutukset perusterveydenhuollon toimintaan olisi tulevaisuudessa mitoitettava niin, että vältetään terveysongelmien lisääntyminen yhteiskunnassa tällaisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että EU:n olisi edelleenkin reagoitava kriisiin johdonmukaisesti ja maailmanlaajuisesti, erityisesti COVAXin ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) puitteissa sekä uusien lääke- ja terapiaehdokkaiden yhteydessä, ja vahvistettava ja tuettava maailmanlaajuisen terveysturvallisuuden rakenteita. Tähän sisältyy EU:n roolin vahvistaminen Maailman terveysjärjestössä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Covid-19-pandemia on tuonut esiin kriisitilanteiden kokonaisvaltaisen luonteen ja niiden vaikutuksen yhteiskunnan kaikkiin osajärjestelmiin. Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää tehdä sosiaalipoliittisista järjestelmistä soveltuvia ja osallistavampia, jotta voidaan auttaa syrjäytyneitä ja erityisen vaikeissa tilanteissa eläviä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa useiden lausuntojensa (1) mukaisesti ja sosiaalisten oikeuksien pilarin pohjalta EU- ja jäsenvaltiotason toimia, joilla edistetään terveydenhuoltojärjestelmien välistä yhteistyötä ihmisarvon ja terveen kilpailun kaltaisten EU:n arvojen noudattamisessa ja pyritään terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmien ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pandemian aikana on nähty, kuinka unioni- ja valtiotason toimintaa on pitänyt laajentaa ennennäkemättömässä mittakaavassa, jotta on voitu auttaa sekä yksittäisiä yrityksiä että ihmisiä. ETSK korostaa, että on tärkeää siirtyä hätätoimenpiteistä tuottaviin investointeihin osallistavan ja kestävän elpymisen varmistamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan myös välttää se vaara, että finanssi- ja rahapolitiikkaan kohdistuu suuri inflaatioriski, joka saattaa johtaa pysähtyneisyyden tilaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin tukea kansallisia medialukutaitokampanjoita yhteistyössä eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) ja medialukutaitoa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa. Näin edistetään disinformaation torjuntaa ja myös rokotusten vastaista disinformaatiota, joka aiheuttaa perusteettomia pelkoja ja vakavaa haittaa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitea kannattaa toimia kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi ja Euroopan aseman vahvistamiseksi kansainvälisissä instituutioissa. ETSK huomauttaa, että Euroopan aseman ja osallistumisen heikentyminen kansainvälisissä järjestöissä antaa muille, EU:n ulkopuolisille maille mahdollisuuden toimia Euroopan unionin edustamien arvojen kannalta epäsuotuisalla tavalla. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | Covid-19-pandemia toi vuoden 2020 alussa esille ongelmia terveydenhuoltoalan, monien valtioiden ja EU:n toimielinten sekä joidenkin talouden alojen toiminnassa. Kaikki tämä kärjisti kriisiä ja sosiaalista epätasapainoa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni ja sen toimielimet ovat pyrkineet pandemian aikana jatkuvasti arvioimaan prosesseja niin terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuneen ennennäkemättömän rasitteen kuin koko Euroopan unioniin kohdistuvan vaikutuksen kannalta. ETSK korostaa, että kulunutta ajanjaksoa olisi myös arvioitava hätätilanteen testinä EU:n demokraattiselle ja yhtenäiselle toiminnalle. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK panee merkille mittavat toimet, joita ovat toteuttaneet rokotusapua koordinoivat EU:n eri toimielimet, sosiaalista suojelua ja tukiohjelmia tarjoavat kansalliset instituutiot sekä yritykset, jotka ovat tehneet kaiken voitavansa suojellakseen työntekijöitään ja liiketoimiaan ja jotka ovat vastanneet työllisyyden ja välttämättömien tuotteiden tarjonnan nopean normalisoinnin haasteeseen. Samalla voidaan todeta, että työmarkkinoiden täyden vakauden ja tasapainon varmistamiseksi on vielä paljon tehtävää. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK:n mukaan ensimmäinen ja tärkein opetus on se, että erityisesti alueellisten tai ylikansallisten pandemioiden aikana meidän on tehtävä yhteistyötä Euroopan tasolla, jotta voidaan löytää yhteisiä välineitä paitsi terveystilanteen myös hätätilanteiden hallitsemiseksi ja nopean, osallistavan ja kestävän elpymisen tukemiseksi. Komitea korostaa EU:n toimielinten myönteistä suhtautumista sellaisten uusien ja innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöönottoon, joista on sovittu yhteiseen etuun perustuvalta solidaarisuuspohjalta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pahin mahdollinen tilanne olisi uuden kriisin puhkeaminen ennen kuin tilanne on täysin vakaa. Sen vuoksi Euroopan komission on ensisijaisen tärkeää toteuttaa välittömästi toimia, joilla parannetaan talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä tulevaisuudessa. ETSK on samaa mieltä tästä strategiasta ja tarpeesta tarkastella kriittisesti saatuja kokemuksia ja vahvistaa kriisinhallintaa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio luettelee kymmenen pandemiasta saatua tärkeää kokemusta, mutta mainitsee vain ohimennen kriisin epätasaisen vaikutuksen: heikoimmassa asemassa olevat ryhmät ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat joutuneet kärsimään eniten. Suosituksissa on tarkasteltava kriittisesti sitä, mitä tähän mennessä on tehty, mikä on toiminut hyvin ja mitä on parannettava. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kun kriisi on jäämässä taakse, työvoimapula erittäin tärkeissä ”matalan osaamistason” ammateissa on myös osoittautumassa merkittäväksi ongelmaksi. Kriisi on myös paljastanut sen, kuinka haavoittuvaan asemaan maailmanlaajuisten toimitusketjujen hajautuminen saattaa meidät ja kuinka on tarpeen pohtia uudelleen teollisuusstrategiaa välttämättömien tuotteiden valmistuksen osalta. |
| --- | --- |

2.7

3.   Kriisinhallinta

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin suunnitelmiin luoda puitteet EU:n pandemiahätätilalle ja kriisinhallinnan standardeille. ETSK kannattaa käynnissä olevia toimia kriisinhallinnan seuraamiseksi, arvioimiseksi ja siihen investoimiseksi. Se kannattaa myös komission suunnitelmaa laatia vuosittain valmiustasoa koskeva kertomus. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että tarvitaan välineitä ja suunnitelmia, jotka voidaan nopeasti aktivoida ja panna täytäntöön EU-tason kriisitilanteessa. Kansallisen tason välineiden olisi oltava luonteeltaan täydentäviä, jotta maat voivat toteuttaa toimia tavalla, joka on oikeassa suhteessa niiden alueilla todettuun kriisitilanteeseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että maailmanlaajuisissa kriisitilanteissa on tärkeää ottaa tehokkaan ja ensisijaisesti tarpeisiin perustuvan solidaarisuuden periaate vakavasti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että toimielinten alkureaktiot eivät aina olleet asianmukaisia, mikä johtui osittain jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin puutteesta. Vaikka EU:n rokotusstrategiaa kritisoitiin aluksi, yhteisen toiminnan hyödyt ovat sittemmin käyneet entistä selvemmiksi. Tätä kokemusta on hyödynnettävä, jotta voidaan parantaa EU:n reagointia tuleviin kriiseihin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK huomauttaa, että on tarpeen laatia yhteiset eurooppalaiset normit tilastotietojen keruuta ja standardointia varten erityisesti terveyden alalla. On myös tarpeen tarkastella kullakin alalla tähän mennessä sovellettuja tilastointimenetelmiä. Tämä on tärkeää, jotta tulevaisuudessa käytössä voisivat olla asianmukaiset näyttöön perustuvat päätöksentekoprosessit.
  ETSK panee merkille, että pandemian puhjettua on ollut jatkuvasti puutetta ammattimaisesta ja luotettavasta neuvonnasta ja epidemiatutkimuksista. Sen vuoksi on tarpeen koordinoida ja virtaviivaistaa ammatillista epidemia-asiantuntemusta EU:n tasolla. Komitea kannattaa sitä, että nimitetään eurooppalainen pääepidemiologi, joka avustaisi neuvonantajana EU- ja jäsenvaltiotason päätöksentekoprosesseissa. |
| --- | --- |

3.5

ETSK panee merkille, että pandemian puhjettua on ollut jatkuvasti puutetta ammattimaisesta ja luotettavasta neuvonnasta ja epidemiatutkimuksista. Sen vuoksi on tarpeen koordinoida ja virtaviivaistaa ammatillista epidemia-asiantuntemusta EU:n tasolla. Komitea kannattaa sitä, että nimitetään eurooppalainen pääepidemiologi, joka avustaisi neuvonantajana EU- ja jäsenvaltiotason päätöksentekoprosesseissa.

4.   Terveyden suojelu

| 4.1 | Covid-19 on lisännyt entisestään terveyseroja; muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ovat altistuneet virukselle eriarvoisesti. Nykyisiä nopean toiminnan järjestelmiä, kuten Euroopan unionin varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää (EWRS), epidemioihin liittyvää tiedonkeruujärjestelmää (EPIS) ja Euroopan tautienseurantajärjestelmää (TESSy), on tarkasteltava uudelleen ja tehostettava. Järjestelmä olisi suunniteltava siten, että se tukee matalapalkka-alalla työskenteleviä, jo ennestään jostain kroonisesta sairaudesta tai vammasta kärsiviä, äärimmäisessä köyhyydessä eläviä ja hoitokodeissa asuvia vanhuksia. ETSK katsoo, että on investoitava laadukkaisiin julkisiin terveyspalveluihin, joiden olisi oltava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 16 mukaisesti kohtuuhintaisia ja kaikkien kansalaisten saatavilla, sekä tuettava myös ratkaisevassa asemassa pandemian aikana ollutta ja rooliltaan täydentävää yksityistä terveydenhuoltoa, mikäli tällaiset terveyspalvelut tukevat julkisen terveydenhuollon tehtävien hoitamista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU4Health-ohjelmasta annetun ETSK:n lausunnon (2) päätelmien mukaisesti ETSK antaa lisää lausuntoja alustavista päätelmistä, joita voidaan tehdä covid-19-kriisistä terveyden alalla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jäsenvaltiot ovat pandemian aikana keskittyneet hätätoimenpiteisiin monesti ennaltaehkäisevän terveydenhuollon ja kuntoutuksen kustannuksella. ETSK toteaa, että tarvitaan ohjelmia, joilla varmistetaan ennaltaehkäisevän ja kuntouttavan hoidon saatavuus myös terveyskriisin aikana. Sen vuoksi pandemiahätätilajärjestelyt olisi tulevaisuudessa mitoitettava niin, että ne vaikuttavat mahdollisimman vähän perusterveydenhuollon toimintaan, jotta vältetään terveysongelmien lisääntyminen yhteiskunnassa tällaisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Marraskuussa 2020 hyväksytyn Euroopan lääkestrategian tavoitteena on nykyaikaistaa sääntelykehystä ja tukea lääkealan tutkimusta ja teknologiaa. ETSK toteaa, että kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien valmiuksia voidaan vahvistaa ottamalla yleisölle avoimet apteekit aktiivisesti mukaan lääkehoidon piiriin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemiakriisi on osoittanut, että terveydenhuollon työntekijöistä on pulaa. ETSK toteaa jälleen, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden työntekijöiden työolojen ja -ehtojen parantamiseen – muun muassa palkkoihin, koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen sekä lastenhoitopalvelujen saatavuuteen –, mahdollisimman korkeiden turvallisuusnormien varmistamiseen sekä kaikkien ammattilaisten, myös terveydenhuollon henkilöstön, mahdollisuuteen asua, liikkua ja tehdä vapaasti työtä missä tahansa EU:n alueella (3). Koska 76 prosenttia terveydenhuoltoalan työntekijöistä ja 84 prosenttia sairaanhoitajista on EU:ssa naisia, tarvitaan muutosvoimaista tasa-arvopolitiikkaa, jotta voidaan puuttua kokopäivätyöhön pääsyn esteisiin ja sukupuolten välisiin palkkaeroihin, edistää alalla pysymistä ja tukea mahdollisuuksia ammatilliseen kehitykseen ja pääsyä johtotehtäviin. On kehitettävä erityisiä menettelyjä, jotta voidaan mahdollistaa lääkintähenkilöstön nopea ja turvallinen rekrytointi Euroopan unionin ulkopuolisista maista kriittisissä tilanteissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen 2021–2027 osalta ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission jäsenvaltioille antamaan vahvaan suositukseen tunnustaa covid-19 ammattitaudiksi, mutta korostaa, että suositusta on tarkistettava siten, että siihen sisällytetään kaikki ilman riittävää suojaa olevat tartunnalle altistuvat työntekijät, myös liikkuvat työntekijät ja siirtotyöläiset, sekä kausityöntekijät, jotka tekevät vaarallista työtä ja majoittuvat epähygieenisissä oloissa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK aikoo seurata tarkkaan Euroopan terveysunionin täytäntöönpanoa. Komitea suosittaa, että eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välinen yhteys otetaan huomioon. Tämä yhteistyö tuo esiin myös sen seikan, että pandemioiden rajatylittävän luonteen vuoksi vain yhteiseen tunnustamiseen perustuvat yhtenäiset ja hyvin koordinoidut toimet voivat olla tehokkaita ja tuloksellisia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Covid-19-pandemian aikana kliinisiin lääketutkimuksiin on suhtauduttu Euroopassa hajanaisesti ja koordinoimattomasti. ETSK toteaa, että yleiseurooppalainen lähestymistapa voi mahdollistaa kliinisiä lääketutkimuksia koskevien menettelyjen ja prosessien virtaviivaistamisen. Tämä koskee erityisesti uusien lääke-ehdokkaiden testaamista tehokkaita ja helposti saatavilla olevia hoitoja varten. Laaja eurooppalainen foorumi kliinisiä lääketutkimuksia varten voi olla ratkaisu tähän. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tieteellisten tutkimustietojen ja terveydenhuollon tilastojen mukaan covid-19-kriisi voi johtaa psyykkisen riskin merkittävään lisääntymiseen, mikä puolestaan voi myös lisätä psykosomaattisten sairauksien kehittymistä. Tämä uusi sairastuvuusilmiö sekä pitkäkestoisen covid-19-taudin vielä vasta vähän tutkitut vaikutukset on otettava huomioon kaikkien EU:n jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Pandemioiden ehkäiseminen, niihin valmistautuminen ja niihin reagoiminen ovat painopisteitä Euroopalle. ETSK katsoo, että EU:n olisi edelleenkin reagoitava kriisiin johdonmukaisesti ja maailmanlaajuisesti, erityisesti COVAXin sekä uusien lääke- ja terapiaehdokkaiden yhteydessä, sekä vahvistettava ja tuettava maailmanlaajuisen terveysturvallisuuden rakenteita. Samalla on vahvistettava EU:n roolia Maailman terveysjärjestössä. Erityisesti kehitysmaiden kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ETSK kehottaa komissiota käymään tässä yhteydessä Euroopan tasolla avointa keskustelua TRIPS-sopimusta koskevasta väliaikaisesta, vapaaehtoisesta poikkeuksesta, jota sovellettaisiin covid-19-rokotteisiin, -hoitoihin ja -testeihin, jotta voitaisiin lisätä maailmanlaajuista rokotetuotantoa ja alentaa kustannuksia sen varmistamiseksi, että rokotteet ovat ihmisten ulottuvilla kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo, että Euroopan komission tiedonannossaan esittämistä ensimmäisistä kokemuksista puuttuu kokonaan maininta siitä, että toimien ja palvelujen saatavuus stressistä selviämiseksi on epätasaista eikä heikossa asemassa oleviin ryhmiin kiinnitetä tarvittavalla tavalla huomiota. Monessa mielessä covid-19-kriisi on vain pahentanut tilannetta. Palvelujen yhtäläisen saatavuuden ja saamisen ei pitäisi olla vain arviointikriteeri, vaan se voi myös pelastaa ihmishenkiä. |
| --- | --- |

4.11

5.   Sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat

| 5.1 | Vuonna 2021 naisten ja miesten eriarvoisuus on syventynyt kaikkialla Euroopassa, mikä on johtunut erityisesti naisiin kohdistuvien väkivaltatapausten hälyttävästä lisääntymisestä covid-19-pandemian myötä. Sulku- ja eristystoimenpiteet ovat luoneet väkivallantekijöille suotuisan ympäristön uhrien kontrolloimiseen ja johtaneet naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan fyysiseen, henkiseen ja seksuaaliseen väkivaltaan samaan aikaan, kun uhrien mahdollisuudet tukipalveluihin ovat rajoittuneet. Tätä kutsutaan ”varjopandemiaksi”. ETSK kehottaa Euroopan komissiota hyväksymään kattavan kehyksen kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ottaen huomioon feministisen, sukupuolisensitiivisen ja intersektionaalisen näkökulman, jotta voidaan varmistaa varjopandemian estäminen mahdollisen tulevan terveyskriisin ilmaantuessa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea toteaa 9. kesäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa (4), että nykytilanne, jossa Eurooppa on pandemian kourissa, lisää köyhyyttä ja eriarvoisuutta ja että resursseja olisi ohjattava sinne, missä niitä eniten tarvitaan, jotta voidaan varmistaa laadukkaat työpaikat, vähentää köyhyyttä ja syrjäytymistä ja edistää yrittäjyyttä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Covid-19-pandemia on tuonut esiin kriisitilanteiden kokonaisvaltaisen luonteen ja niiden vaikutuksen yhteiskunnan kaikkiin osajärjestelmiin. Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää tehdä sosiaalipoliittisista järjestelmistä soveltuvia ja osallistavampia, jotta voidaan auttaa syrjäytyneitä ja erityisen vaikeissa tilanteissa eläviä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK pitää valitettavana myös sitä, etteivät kansalliset viranomaiset ole huomioineet riittävällä tavalla työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita eivätkä niiden panosta laatiessaan kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan. ETSK kehottaa asettamaan sitovan velvoitteen kuulla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komitea painottaa, että komission sitoutuminen sosiaaliseen, kestävään ja kilpailukykyiseen Eurooppaan olisi asetettava etusijalle samalla kun harkitaan mahdollisia uusia taloudellisen edistyksen indikaattoreita, joissa tarkastellaan BKT:n lisäksi myös muita näkökohtia, esimerkiksi elämänlaatua, ekologista kestävyyttä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, terveydenhuoltoa ja nykyisten ja tulevien sukupolvien yleistä hyvinvointia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Komitea kehottaa komissiota keskittymään perusoikeuksiin, erityisesti niihin, jotka liittyvät sosioekonomiseen hyvinvointiin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niiden ihmisten oikeuksiin, ihmisarvoon ja hyvinvointiin, jotka saattavat joutua yhteiskunnassa eristyksiin tai kokemaan syrjintää covid-19-pandemian aikana ja välittömästi kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

5.6

6.   Talous ja rahoitus

| 6.1 | Pandemian aikana on nähty, kuinka unioni- ja valtiotason toimintaa on pitänyt laajentaa ennennäkemättömässä mittakaavassa, jotta on voitu auttaa taloudellisesti sekä yksittäisiä yrityksiä että ihmisiä. ETSK korostaa, että on tärkeää siirtyä hätätoimenpiteistä tuottaviin investointeihin osallistavan ja kestävän elpymisen varmistamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jotta voidaan myös välttää se vaara, että finanssi- ja rahapolitiikkaan kohdistuu suuri inflaatioriski, joka saattaa johtaa pysähtyneisyyden tilaan. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK katsoo, että kaikissa uusissa sekä EU- että jäsenvaltiotason verouudistuksissa olisi otettava huomioon kansantalouksien rakenne, paikallisten yritysten tila ja erityisesti kriisin vuoksi vaikeassa tilanteessa olevien ihmisten tilanne. Tässä yhteydessä on tarpeen analysoida energian hintojen äkillisestä noususta kärsivien yritysten ja kansalaisten taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että uusien finanssi- ja menopoliittisten sääntöjen pitäisi auttaa jäsenvaltioita investoimaan muun muassa koulutukseen, tutkimukseen, kehittämiseen, innovointiin, terveydenhuoltoon ja julkiseen infrastruktuuriin sekä hallinnon tehostamiseen ja tekemään todellisia ja tehokkaita investointeja inhimilliseen pääomaan. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | ETSK kehottaa komissiota mahdollistamaan kilpailupolitiikkaan liittyvien valtiontukiperiaatteiden puitteissa jäsenvaltioiden tilapäiset toimenpiteet kokoaikatyön kehittämiseksi ja kriisitilanteista kärsivän taloudellisen toiminnan tukemiseksi ja hahmottelemaan sitä, miten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tai vastaavien ratkaisujen avulla voitaisiin rajoittaa riskejä yhteiskunnassa, myös niitä riskejä, jotka vaikuttavat yksityisiin toimijoihin poikkeuksellisissa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

6.4

7.   Yhteiskunta ja teknologia

| 7.1 | Komitea kiinnittää huomiota koulutusalan kasvavaan ja syvenevään kuiluun Euroopan unionin kansalaisten välillä. Pandemian hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet ovat vaikuttaneet syvästi nuorempiin sukupolviin. Jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet eivät puutu aktiivisesti tähän ongelmaan tai koulutusjärjestelmän uudistustarpeeseen, eikä tähän mennessä ole esitetty systeemisiä elvytys- tai pelastussuunnitelmia. Komitea toteaa kuitenkin, että täydennys- ja uudelleenkoulutus on keskeinen tekijä ihmisten koulutuksessa ja tulevaisuuden kehityksessä ja että digitaaliset välineet ovat olennainen osa kaikkia tulevia koulutusmalleja. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Digitaalisten palvelujen laajan ja yhteisvastuullisen saatavuuden varmistaminen on tärkeää myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Kuten Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) aivan oikein toteaa (5), eteneminen kohti yhtenäisempiä yhteiskuntia Euroopassa voidaan varmistaa toimintapolitiikoilla, joissa keskitytään kansalaisten taloudelliseen ja sosiaaliseen integraatioon ja korostetaan enemmän digitaalisia taitoja. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin tukea kansallisia medialukutaitokampanjoita yhteistyössä eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin (EDMO) ja medialukutaitoa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa. Näin edistetään disinformaation torjuntaa ja vahvistetaan yhteiskunnan kestävyyttä valheellista sisältöä ja perusteettomia pelkoja sekä vakavaa haittaa aiheuttavaa rokotusten vastaista disinformaatiota vastaan. ETSK kehottaa myös vahvistamaan kriisitiedotusprosessia, joka on paras keino torjua disinformaatiota. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että hätätilanteista selviämiseksi on tärkeää suunnitella koulutusta keskeisillä lääketieteellisillä aloilla, kuten tehohoidossa. Se on myös tuonut ilmi EU:n jäsenvaltioiden välisen osaamisen siirrettävyyden merkityksen hätätilanteissa. Olisi helpotettava menettelyjä, jotka koskevat terveydenhuollon henkilöstön tilapäistä siirtämistä ja liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä, samoin kuin menettelyjä, jotka mahdollistavat kolmansien maiden lääkintähenkilöstön palkkaamisen tällaisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

7.4

8.   Kansainväliset suhteet ja demokraattiset normit

| 8.1 | ETSK toteaa, että pandemia on koetellut yhteiskuntia ja yrityksiä kaikkialla maailmassa ja kiristänyt jo ennestään kasvavaa geopoliittista kilpailua. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Komitea kannattaa toimia kansainvälisen yhteistyön tehostamiseksi ja Euroopan aseman vahvistamiseksi kansainvälisissä instituutioissa. ETSK huomauttaa, että Euroopan aseman ja osallistumisen heikentyminen kansainvälisissä järjestöissä antaa muille, EU:n ulkopuolisille maille mahdollisuuden toimia Euroopan unionin edustamien arvojen kannalta epäsuotuisalla tavalla. On erityisesti analysoitava huolellisesti kaikkia esteitä, jotka haittaavat EU:n perusarvojen ylläpitämistä ja sisämarkkinoiden vapauksien säilyttämistä. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ETSK toteaa, että covid-19-pandemiaa on usein käytetty tekosyynä oikeuksien rajoittamiselle ja demokraattisten normien heikentämiselle. Hallitukset ovat myös käyttäneet kriisiä omien lyhytnäköisten poliittisten etujensa ajamiseen. ETSK korostaa, että pandemian hallitsemiseksi ja siitä selviytymiseksi tarvittavat sääntelypäätökset eivät saa millään tavoin vaikuttaa perusoikeuksien ja demokraattisten arvojen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK tähdentää painokkaasti, että tarvitaan vastuullista näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja tieteeseen perustuvia faktoja ja että terveyden ja elämän suojelemiseksi toteutettavat toimet on asetettava etusijalle. Pandemian tai muun kriisin aikana on samalla kunnioitettava tiukasti perusoikeuksia ja demokraattisia arvoja eikä rajoitettava niitä. |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Mitä tulee ihmisten, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaaseen liikkumiseen, komitea toistaa, että on tarpeen tukea matkustuskäytäntöjen yhdenmukaistamista yksittäisiä ihmisiä ja yrityksiä varten, jotta luottamus pysyisi vahvana ja jotta kaikkialla unionissa olisi yhtenäiset säännöt sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti. Sääntöjen on oltava selkeitä, toimivia ja mahdollisimman samanlaisia kaikissa maissa. |
| --- | --- |

8.5

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 40, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1.

1

(2)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 251.

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

3

(4)  Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta (EUVL C 341, 24.8.2021).

4

(5)  Eurofound (2018), Social cohesion and well-being in Europe, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

5

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/122

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022”

(COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD))

(2022/C 152/20)

| Yleisesittelijä: | Michael MCLOUGHLIN |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Michael MCLOUGHLIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 21.10.2021
  Euroopan parlamentti, 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta ja 166 artiklan 4 kohta |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 21.10.2021

Euroopan parlamentti, 21.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta ja 166 artiklan 4 kohta

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti siihen, että vuosi 2022 on julistettu Euroopan nuorison teemavuodeksi. Tämä päätös on myös hyvin tervetullut Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja pandemian jälkeistä elpymisen sanomaa ajatellen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on valmis toimimaan johtavassa roolissa Euroopan nuorison teemavuonna ja hyödyntämään muun muassa sellaisia menestyksekkäitä aloitteitaan kuin ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” ja nuorten pyöreän pöydän keskustelut ilmastosta ja kestävästä kehityksestä. ETSK:lla on ainutlaatuiset edellytykset edistää yhteyksiä nuorisoverkostoihin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Teemavuotta varten on kehitettävä selkeät indikaattorit ja toimintapoliittiset tavoitteet, joissa olisi keskityttävä vaikutuksiin, joita aloitteella on toimintapolitiikkoihin ja monialaiseen työhön – organisoitujen toimien ohella. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ilmaisee huolensa siitä, että teemavuoden ohjelma ja painopisteet näyttävät sisältävän aivan liian monia kohtia, ja katsoo, että yksinkertaiset painopisteet voisivat hyödyttää kaikkia sidosryhmiä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jos edistämistoimet ovat teemavuoden pääsisältö, tämän olisi käytävä selkeästi ilmi kaikessa, erityisesti nuorille suuntautuvassa viestinnässä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Nuorison teemavuoden on edistettävä osaltaan EU:n nuorisostrategian toteutumista selkeiden suunnitelmien ja selkeän sitoutumisen avulla, erityisesti kun otetaan huomioon nuorisostrategian monialainen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | On huolehdittava siitä, että vaikeammin tavoitettavat ryhmät otetaan toimintaan mukaan teemavuoden aikana. Tämän varmistamiseksi olisi tarvittaessa käytettävä ryhmätason indikaattoreita ja maantieteellisiä indikaattoreita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että talousarvion osalta tavoitetasoa on nostettava. Kun otetaan huomioon EU:n nuorten kriittinen tilanne, kansallisia nuorisoneuvostoja ja nuorisojärjestöjä varten tarvitaan resursseja nykyisten ohjelmien lisäksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että tarvitaan kymmenen miljoonan euron kokonaismäärärahat, ja lisäksi kaksi miljoonaa euroa on varattava kansallisen tason koordinointia varten. Myös Euroopan nuorisofoorumi ja sen jäsenet ovat erittäin tärkeitä. Nämä varat voitaisiin jakaa edelleen kansallisten nuorisoneuvostojen kautta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Euroopan teemavuoteen liittyvät paikalliset liittoutumat jäsenvaltioiden tasolla olisivat tervetulleita. Myös ETSK:lla voi olla tässä merkittävä rooli. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Suunnitellut toimet ulkosuhteiden alalla ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ovat niin ikään tervetulleita teemavuotta ja sen jälkeistä aikaa ajatellen. Euroopan suhteellisen pitkälle kehittyneillä nuorisopolitiikoilla voi olla merkittävä rooli unionin naapurustossa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.11

2.   Ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti unionin tilaa käsittelevässä puheessaan 15. syyskuuta komission ehdottavan, että vuosi 2022 olisi Euroopan nuorison teemavuosi. Pohdittuaan covid-19-pandemiasta Euroopassa saatuja kokemuksia komission puheenjohtaja käänsi katseensa vuoteen 2022 ja pandemian jälkeiseen jälleenrakentamisen tarpeeseen. Hän sai innoituksensa nuorten osallistumisesta ilmastoaktivismiin sekä heidän solidaarisuudelle antamastaan painoarvosta ja päättäväisyydestään pyrkiä tekemään tulevaisuudesta parempi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Erityisesti nuoria käsittelevä puheen osa oli sisällytetty sosiaalisen markkinatalouden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhteyteen. Puheessa viitattiin myös työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston uuteen ALMA-aloitteeseen (Aim, Learn, Master, Achieve), jossa keskitytään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin. Puheessa myös luotiin yhteys ehdotuksen ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin välille:
  ”Nuorten on myös johdettava keskustelua Euroopan tulevaisuuskonferenssissa. Heidän tulevaisuudestaanhan siinä on kyse. Ja kuten totesin jo tämän komission toimikauden alussa, olemme valmiit edistämään konferenssissa päätettäviä asioita.”
  Ursula von der Leyen, puhe unionin tilasta, 15. syyskuuta 2021 |
| --- | --- |

2.2

”Nuorten on myös johdettava keskustelua Euroopan tulevaisuuskonferenssissa. Heidän tulevaisuudestaanhan siinä on kyse. Ja kuten totesin jo tämän komission toimikauden alussa, olemme valmiit edistämään konferenssissa päätettäviä asioita.”

Ursula von der Leyen, puhe unionin tilasta, 15. syyskuuta 2021

| 2.3 | Komissio julkaisi ehdotuksensa 14. lokakuuta. Ehdotuksen mukaan teemavuoden tavoitteena on ”edistää unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimia, joilla annetaan tunnustusta ja tukea nuorille ja tehdään yhteistyötä heidän kanssaan pandemian jälkeistä tulevaisuudennäkymää silmällä pitäen”. Lisäksi siinä esitetään kolme keinoa tämän saavuttamiseksi: vastaamalla kysymykseen, ”miten vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos tarjoavat uusia tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia, joilla voidaan torjua pandemian kielteisiä vaikutuksia nuoriin ja laajemmin yhteiskuntaan”, saamalla kaikki nuoret mukaan ”toimimaan siten, että heistä voi tulla aktiivisia ja yhteiskuntaelämään osallistuvia kansalaisia ja muutoksentekijöitä” sekä edistämällä ”mahdollisuuksia nuorten henkilökohtaisen, sosiaalisen ja ammatillisen kehityksen tukemiseksi vihreämmässä, digitaalisemmassa ja osallistavammassa unionissa”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksessa mainitaan useita asiaankuuluvia politiikanaloja ja rahoitusohjelmia, joilla voidaan tukea Euroopan nuorison teemavuotta. Näistä toimenpiteistä voidaan mainita muun muassa seuraavat: vahvistettu nuorisotakuu, Erasmus+-ohjelma, Euroopan solidaarisuusjoukot, ALMA-aloite (Aim, Learn, Master, Achieve), Euroopan nuorisostrategia, eurooppalaiset nuorisotavoitteet, eurooppalainen koulutusalue, eurooppalainen ilmastosopimus, päivitetty digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma, HealthyLifestyle4All-aloite, Euroopan osaamisohjelma, Euroopan sosiaalirahasto plussa, Luova Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto, oikeusalan ohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahasto sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tarkoituksena on, että Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kaltaisilla pääasiassa nuorisoalaan keskittyvillä rahastoilla on keskeinen rooli nuorison teemavuoden toimien tukemisessa. Vuonna 2022 näistä ensimmäisen rahaston käyttöönotosta tulee kuluneeksi 35 vuotta ja toisen käyttöönotosta viisi vuotta. Jäsenvaltioita pyydetään nimeämään kansallinen koordinaattori, jonka tehtävänä on organisoida niiden osallistuminen Euroopan nuorison teemavuoteen, ja vastaavasti komissio huolehtii koordinoinnista EU:n tasolla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Säädösehdotuksen 3 artiklassa esitetään seitsemän mahdollista teemavuodelle suunniteltua toimintamuotoa, kuten konferensseja, tapahtumia ja aloitteita, joilla edistetään nuorten osallistumista. Nämä toimet mahdollistavat sen, että nuoret voivat tavoittaa päätöksentekijät ja että voidaan kerätä ideoita osallistavien menetelmien avulla, toteuttaa tiedotus-, koulutus- ja valistuskampanjoita, luoda sellainen vaihtoa suosiva toimintaympäristö, jossa haasteet muutetaan mahdollisuuksiksi yrittäjähengessä, toteuttaa nuorison tilannetta koskevia selvityksiä ja tutkimuksia sekä edistää nuorison kannalta merkityksellisiä ohjelmia, rahoitusmahdollisuuksia, hankkeita, toimia ja verkostoja muun muassa sosiaalisen median ja verkkoyhteisöjen kautta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lokakuussa koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto käynnisti nuorille suunnatun kyselytutkimuksen Euroopan nuorison teemavuodesta. Myös kansallisia koordinaattoreita on nimetty. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Ehdotuksessa korostetaan asianmukaisesti sitä, kuinka valtava vaikutus covid-19-kriisillä on ollut nuoriin, ja tämä olisi otettava tarkoin huomioon. Tarkoituksena ei ole asettaa yhtä ryhmää toista vastaan, vaan ainoastaan varmistaa, että ihmiset ymmärtävät, että nuoriin kohdistuneet vaikutukset voivat olla pitkäaikaisia ja että päätöksentekijöillä on velvollisuus puuttua niihin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotus sisältää hyvin suuren määrän sitoumuksia, viittauksia muihin aloitteisiin, talousarvioihin ja politiikanaloihin. Tämä on suurimmaksi osaksi tervetullutta. Tämä myös kuvastaa politiikanalan ja EU:n nuorisostrategian monialaista luonnetta. On kuitenkin myös tärkeää, että ehdotus on selkeä ja hyvin kohdennettu. Joskus vähemmän on enemmän, ja pelkona voi olla, että pitkä luettelo politiikanaloista ja jaetuista vastuualueista voi hämärtää selkeän keskittymisen vaikutuksiin, vastuuseen ja tuloksiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ehdotuksesta käy selkeästi ilmi, että nuorison teemavuodessa on pääasiassa kyse edistämistoimista ja -tapahtumista. On tärkeää tuoda tämä seikka selkeästi esille. Vaikka tarkoituksena voi olla, että niillä vaikutetaan toimintapolitiikkaan tai painotetaan mahdollisuuksia antaa toimintapoliittinen panos, ehdotus ei itsessään sisällä minkäänlaisia poliittisia sitoumuksia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ehdotuksessa todetaan selkeästi, että kaikki kattavampi rahoitus aloitteille saadaan tosiasiallisesti olemassa olevista lähteistä ja että Erasmus+-ohjelma näyttää olevan pääasiallinen painopiste. Jälleen kerran, jos näin on, on tärkeää, että asia tuodaan selkeästi esiin. Vastaavasti jos Erasmus+-ohjelman kansallisten toimistojen on määrä priorisoida nuorison teemavuoteen liittyviä toimia, ne tarvitsevat selkeyttä, tukea ja ohjausta. Erasmus+-ohjelman uudet nuorten osallistamiseen tähtäävät aloitteet saattavat soveltua hyvin tällaisiin toimiin, mutta tällöinkin hakijoita on valmisteltava ja informoitava asianmukaisesti jäsenvaltioissa. Jälleen kerran kaikessa esittelymateriaalissa ja muiden toimien yhteydessä on tuotava selkeästi esiin, että nuorison teemavuosi perustuu suurelta osin jo olemassa oleviin resursseihin. Tällainen rehellisyys on ratkaisevan tärkeää toimittaessa nuorten kanssa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Olisi myös tärkeää huolehtia siitä, että muiden pääosastojen muut rahoitusmuodot ovat kaikilta osin käytettävissä asiaankuuluviin toimiin ja että asianomaiset määrärahojen käyttäjät tiedottavat asiasta ja tuovat sen esiin. Tämä on erityisen tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon nuorisokysymysten monialainen luonne ja tälle seikalle annettu merkittävä sija EU:n nuorisostrategiassa. Näin voitaisiin tarjota luonnollisesti myös enemmän resursseja toimintaan, luoda yhteyksiä muihin politiikanaloihin ja tavoittaa uusia nuorisoryhmiä ja mahdollisesti vaikeammin tavoitettavia ryhmiä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Koordinointitoiminta on ratkaisevan tärkeää teemavuoden onnistumisen kannalta. Tältä osin on tarpeen lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja vahvistaa nuorisojärjestöjen roolia kansallisella, paikallisella ja Euroopan tasolla. Kansallisten nuorisoneuvostojen ja muiden merkittävien nuorisojärjestöjen olisi oltava tasavertaisia kumppaneita kansallisten koordinaattorien ryhmässä ja osallistuttava sekä teemavuoden yhteiskehittämiseen että sen toteuttamiseen, ja niitä olisi tuettava tämän tehtävän suorittamisessa. Myös Euroopan nuorisofoorumi olisi tunnustettava roolinsa johdosta sidosryhmien edustajien ryhmän keskeiseksi kumppaniksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Euroopan nuorisostrategia on EU:n merkittävin toimintapoliittinen sitoumus nuorisoalalla. Myös siihen sisältyy merkittävä ja tervetullut sitoutuminen nuorisoalaa koskevien poliittisten kysymysten monialaiseen ulottuvuuteen. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan edistyä monenlaisissa nuoria koskevissa politiikoissa, kuten työllisyys-, ympäristö- ja koulutuspolitiikassa. Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että nuorison teemavuosi liittyy läheisesti EU:n nuorisostrategiaan ja erityisesti nuorisopolitiikan monialaiseen ulottuvuuteen. Ehdotuksessa tämä tehdään selväksi, mutta on myös tärkeää, että kaikki alat osallistuvat seurantaan ja valvontaan ja tekevät sen osalta oman osuutensa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Työtä on jatkettava kaikilla nuorisopolitiikan aloilla ja niihin liittyvillä monialaisilla aloilla, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri sitoutuminen vaikeimmin saavutettaviin. Tämän olisi oltava osa teemavuoden seurantaa, ja voitaisiin soveltaa menetelmiä tiettyjen ryhmien tai jopa epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden asettamiseksi etusijalle sen varmistamiseksi, että tähän perustuvat toimet ovat riittäviä. Tässä yhteydessä viittaus ALMA-aloitteeseen on myös tervetullut samoin kuin huomion kiinnittäminen työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin (NEET-nuoret), vaikkakin asiasta tarvitaan vielä lisää tietoa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Toimiin ja tapahtumiin keskittymisen on oltava yhteydessä niiden tuloksiin. Jotta näin olisi, tarvitaan indikaattoreita, jotka menevät varsinaisia toimia pidemmälle. Jos tavoiteltava tulos on saada nuorten ääni kuuluviin, tämä on otettava huomioon indikaattoreissa. Koska ”tunnustuksen, tuen ja yhteistyön” käsitteet mainitaan ehdotuksessa toistuvasti, ne voivat hyvin tarjota asianmukaisen kehyksen indikaattoreille. Tärkeintä on, että niissä mennään toimien ja tapahtumien pelkkiä tuotoksia pidemmälle ja keskitytään niiden vaikutuksiin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Suuri osa nuorison teemavuoteen liittyvistä mahdollisuuksista riippuu kansallisella tasolla toteutettavista toimista, mutta kansallisilla viranomaisilla on ollut hyvin vähän aikaa käytettävissään. Rahoituksen varmistaminen näin myöhäisessä vaiheessa on niin ikään ongelmallista, sillä kansallisilla viranomaisilla on väistämättä tiukka aikataulu, ja nuorisopolitiikoissa on myös huomattavia eroja, kuten koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston työskentelyn yhteydessä on käynyt ilmi. Kaikki nämä tekijät asettavat haasteita teemavuoden täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ehdotuksessa esitetty kahdeksan miljoonan euron budjetti on kaiken kaikkiaan hyvin pieni jo pelkästään EU:n tason toimien osalta. On osoitettava jonkin verran resursseja kansallisiin toimiin ja/tai koordinointiin, jotta teemavuodella olisi jonkinlainen vaikutus ja jotta kannustettaisiin mahdollisimman vahvaan sitoutumiseen ja osallistumiseen. ETSK katsoo, että tarvitaan kymmenen miljoonan euron kokonaismäärärahat, ja lisäksi kaksi miljoonaa euroa on varattava kansallisen tason koordinointia varten. |
| --- | --- |

3.11

4.   Erityistä

| 4.1 | Ehdotus julistaa vuosi 2022 Euroopan nuorison teemavuodeksi on laadittu hyvin lyhyessä ajassa. Komitea ei usko, että tämä on paras mahdollinen tapa laatia tällaisia ehdotuksia, olivatpa ne sitten miten tervetulleita tahansa. Euroopan solidaarisuusjoukkojen kehittämisestä vuonna 2016 ilmoitettiin samalla tavoin unionin tilaa käsitelleessä puheessa. Vaarana tässä on se, että merkittävissä nuorisoon liittyvissä aloitteissa on kyse ennemminkin korkean tason poliittisista ilmoitusasioista kuin pitkän aikavälin järjestelmällisestä kehittämisestä. Tällainen kehityssuuntaus voisi lisätä kyynisyyttä nuorten keskuudessa. Myös lainsäädäntöprosessi on kärsinyt tästä hätiköidystä lähestymistavasta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vaikka kyse onkin virallisesta asiakirjasta, ehdotuksen sanamuodot ovat paikka paikoin varsin mutkikkaita ja kaukana siitä, minkä tyyppistä selkeää kieltä haluaisimme nähdä käytettävän, kun olemme tekemisissä nuorten tai ylipäänsä suuren yleisön kanssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komission on varmistettava, että nuoret ja nuorisojärjestöt voivat tarvittaessa osallistua jäsenvaltiotasolla ja aluetasoa alemmalla tasolla teemavuoden seurantaan ja valvontaan. Komitea on tietoinen siitä, että nuorisopolitiikat ovat epäyhtenäisiä ja että lähestymistavoissa näihin kysymyksiin on edelleen eroja jäsenvaltioiden välillä, joten on erittäin tärkeää, että komissio varmistaa tämän. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Eurooppalaisia nuorisotavoitteita koskevat säännökset ovat erittäin tervetulleita, ja niissä määritellään hyvin konkreettisia aloja, jotka perustuvat nuorten osallistumiseen. Ne myös ilmentävät hyvin nuorten tarpeiden ja toiveiden monialaista luonnetta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Digitaalisia kysymyksiä koskevat säännökset ovat tervetulleita erityisesti siksi, että yleinen käsitys nuorista diginatiiveina on todellakin varsin yksipuolinen. Erityisesti covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmeiseksi, ettei kaikilla ole tällaisia valmiuksia ja erityisesti että taidot ja valmiudet, joita nuoret tarvitsevat päästäkseen käsiksi sisältöön älypuhelintensa kautta, eroavat hyvin paljon verkko-oppimisen edellyttämistä taidoista ja valmiuksista. Monet näistä valmiuksista eivät ole teknisiä vaan sosiaalisia, ja ETSK:n lausunnossa aiheesta ”Monimuoto-oppiminen” (1) varoitetaan liiallisesta turvautumisesta näyttöpäätteen ääressä vietettyyn aikaan ja verkkotoimintaan. Nuorten keskuudessa ja nuorisotyössä ulkoilma- ja ympäristötoiminnalla on vankat perinteet, ja myös niitä on edistettävä ja niihin kannustettava. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen ja ulkoiseen toimintaan liittyvä nuorisotoimintaohjelma tarjoaa todellakin arvokkaan tilaisuuden nuorten osallistumiselle ja on erittäin tervetullut. ETSK odottaa komission jäsenen Jutta Urpilaisen ehdotusta aiheesta. Olisi erittäin tärkeää varmistaa kansalaisyhteiskunnan ja nuorisojärjestöjen vahva osallistuminen tällaiseen toimintaohjelmaan. Nuorisotyön eurooppalaisella mallilla on paljon tarjottavanaan maailmalle, ja se tulisi ottaa nykyistä enemmän huomioon unionin ulkosuhteissa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Liikkuvuus on aina tärkeä osa nuorisopolitiikkaa, ja se on ollut keskeisessä asemassa Erasmus+-ohjelmassa. On luonnollista, että se olisi merkittävä osa nuorison teemavuotta koskevaa ehdotusta. On kuitenkin aina tiedostettava se, että nuoret voivat joskus nähdä liikkuvuuden kielteisessä valossa, erityisesti silloin, kun se on vastentahtoista tai perustuu pakkoon, kuten asianlaita voi yhä olla muita köyhemmillä alueilla tai aivoviennistä kärsivillä alueilla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ajatus siitä, että toimen ”nimenomaisena tavoitteena on vahvistaa nuorten ääntä Euroopan tasolla”, on tietenkin mitä tervetullein, ja kaikkien toimielinten on edelleen vahvistettava nuorten ääntä toimintapoliittisissa ehdotuksissaan. Tämäkin voi toimia hyvin Euroopan nuorisovuoden yleisenä päämääränä tai tavoitteena. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vaikka toteuttamista koskevat säännökset ovatkin myönteisiä, niitä hyödyttäisivät selkeämmät indikaattorit, jotka liittyvät erityisesti vaikutuksiin alan toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin teemavuoden jälkeen sekä säännösten monialaisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Eurooppalaista nuorisotyöohjelmaa koskevat säännökset ovat myönteisiä ja tervetulleita, mutta ne myös lisäävät ehdotukseen ja erityisesti säädöstekstiin sisältyvien aloitteiden ja poliittisten painopisteiden määrää. Tämä voi jälleen kerran herättää huolta ylikuormituksesta, joka liittyy niin moniin toiminta-aloihin ja prioriteetteihin, huolimatta siitä, että monialaiselle työskentelylle on tarvetta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Säädöstekstin 3 artiklassa esitetään hyvä yhteenveto siitä, mitä on suunniteltu, ja tehdään jälleen selväksi, mistä teemavuodessa on kysymys. Rahoitusselvityksessä komissio toteaa, että teemavuodet ovat tietämystä lisääviä välineitä, tähdentäen jälleen kerran tätä näkökohtaa. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Rahoitustaulukoista käy ilmi, että Erasmus+-ohjelman odotetaan olevan kaikkien toimien merkittävin rahoituslähde. Ehdotuksissa myös näytetään suunniteltavan EU:n tason tukea edustustojen ja toimeksisaajien henkilöstölle ja resursseille mutta ei nuorille tai nuorisojärjestöille. Näyttää myös olevan epäselvää, kuinka suuri rahoitusmäärä voisi viime kädessä olla peräisin Erasmus+-ohjelmasta. |
| --- | --- |

4.12

5.   Eurooppalaisten teemavuosien tarkastelua yleisemmin

| 5.1 | Komission ja muiden EU:n toimielinten on ehkä aika tarkastella teemavuoden käsitettä. Ehdotuksessa viitataan aiempiin Euroopan teemavuosiin, kuten kehitysyhteistyön teemavuoteen ja kansalaisten teemavuoteen. Euroopan teemavuosia näytetään järjestettävän ajoittain, ja vaikuttaisi suositeltavalta, että varmistettaisiin tietty johdonmukaisuus niiden käytön ja tarkoituksen suhteen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euroopan kansalaisten teemavuotta koskevassa komitean lausunnossa (2) todettiin, että näitä teemavuosia kehitettäessä on käytävä merkittävää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa ja että tarvittiin huomattava määrä määrärahoja – enemmän kuin oli ehdotettu. ETSK katsoi lausunnossaan, että suunnittelu- ja toteutusprosessin olisi oltava mahdollisimman avoin niin, että kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa kutsutaan mukaan kaikki asianomaiset toimijat – alueiden komitea, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajat, kuten työmarkkinaosapuolet, sekä valtakunnallisen ja paikallistason hallintoelinten edustajat. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Lisäksi komitea kehotti varmistamaan Euroopan teemavuoden 2013 selkeän ja tehokkaan koordinoinnin kaikilla tasoilla ja kaikkien osallistuvien toimijoiden kesken hyödyntäen täysipainoisesti ohjauskomitean mahdollisuuksia ja luoden tehokkaita valtiotason mekanismeja kokemusten vaihtamiseksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta komitea totesi, että on erittäin tärkeää välttää käyttämästä varoja PR-toimistojen toteuttamiin kalliisiin kampanjoihin tai että tällaiset palvelut olisi joka tapauksessa supistettava ehdottomaan minimiin. Komitea korosti myös hajautetun lähestymistavan tarvetta. Komitean mukaan kansallisen tason työryhmien tulisi laatia teemavuotta varten kansallinen tunnuslause, iskulause tai kutsu, joka parhaiten kuvastaa kyseiselle jäsenvaltiolle ominaista tilannetta. Työryhmien työtä ja sen tukemista tulisi jatkaa myös teemavuoden jälkeen. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla tulisi olla avainrooli työryhmissä (3). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komitea kehotti laatimaan ja toteuttamaan konkreettisia toimia eri teemavuosien välisen yhteyden ja teemavuoden tulosten pysyvyyden varmistamiseksi. Komitea totesi myös, että tarvitaan paitsi tiedotuskampanjoita myös päätöksentekijöiden yhdessä kansalaisten kanssa kehittämiä konkreettisia ja käytännön toimia ja toimintamalleja ja että on laadittava seurantaraportti. Komitea ilmoitti kannattavansa varojen jakamista jäsenvaltioissa sijaitsevien komission edustustojen kautta (4). |
| --- | --- |

5.5

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Asiakokonaisuus SOC/701 – ”Monimuoto-oppiminen” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 128).

1

(2)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 137.

2

(3)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 98.

3

(4)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 137.

4

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/127

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta”

(COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD))

(2022/C 152/21)

| Esittelijä: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Lutz RIBBE |

Esittelijä:

Christophe QUAREZ

Toinen esittelijä:

Lutz RIBBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 22.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 191/2/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Euroopan unionin neuvosto, 22.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

191/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että nostetaan uusiutuvien energialähteiden tavoiteosuutta, ja panee tyytyväisenä merkille, että nämä tavoitteet on kohdistettu teollisuuteen, liikenteeseen ja asumiseen. Uusiutuvaa energiaa koskevan politiikan odotetaan tuottavan tuloksia kolmella alalla, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, energiaturvallisuus ja talouskehitys (työpaikkojen luominen), mutta se edellyttää myös oikeusvarmuutta, jota heikentää se, että tarkistus tehdään vain kaksi viikkoa sen jälkeen, kun määräaika säännösten saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt. ETSK painottaa kuitenkin, ettei korotettukaan tavoite todennäköisesti ole Pariisin ilmastotavoitteiden tasalla, puhumattakaan ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen vaatimuksesta estää ihmisen toiminnasta aiheutuvat vaaralliset häiriöt ilmastojärjestelmässä. Nämä vaaralliset vaikutukset näkyvät jo nyt maapallon lämpötilojen nousuna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että tarvitaan synergiaa toisaalta 55-valmiuspaketin yhteydessä tarkistettujen voimassa olevien säädösten ja toisaalta ehdotettujen uusien välineiden, kuten sosiaalisen ilmastorahaston ja hiilirajamekanismin, välillä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että on välttämätöntä luoda tasapuoliset kilpailuedellytykset eri energiantuotantolähteiden välille, mikä edellyttää yhä yleistyvien fossiilisten energiamuotojen tukien lopettamista (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että kansalaisten ja erityisesti nuorten on oltava unionin energiapolitiikan ytimessä, ja pitää tältä osin valitettavana, ettei komissio suhtaudu yksityishenkilöiden ja yhteisöjen tuottajakuluttajuuden edistämiseen ja kehittämiseen kunnianhimoisesti, toisin kuin mitä energiaunionia käsittelevässä tiedonannossa edellytetään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa yleisesti ehdotuksessa määriteltyjä vastuullisen metsätalouden periaatteita ja suosittaa, että etusijalle asetetaan metsätalouden sivutuotteiden ja kierrätettyjen puutuotteiden käyttö bioenergiana. Komitea myös kehottaa arvioimaan uudelleen bioenergialaitoksille myönnettävää tukea niin, että suunnataan biopolttoaineet liikenteeseen erityisesti silloin, kun sähköistäminen aiheuttaa ongelmia ja ne tarjoavat helposti saatavilla olevan vaihtoehdon kohtuullisin kustannuksin, kuten jäljempänä kohdissa 4.9 ja 4.20 esitetään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää valitettavana, ettei maatuulivoiman ja aurinkosähkön kehittämiseksi ole esitetty selkeää strategiaa komission hiljattain laatiman merituulivoimastrategian tapaan. Hajauttamiseen ja yhteisöenergian tehokkaaseen edistämiseen tähtäävä strategia auttaisi vahvistamaan alueellisia arvoketjuja ja lisäämään suuren yleisön tukea energiakäänteelle. Muussa tapauksessa Eurooppa saattaa joutua maksamaan kovan (sosiaalisen ja taloudellisen) hinnan viime vuosikymmenten hölläkätisyydestä. ETSK korostaa myös, että tarvitaan enemmän






  — | kasvavan energiankysynnän systemaattista ennakointia aloittain ja tyypeittäin, energiatyyppien muutokset mukaan luettuina |
| --- | --- | --- |

1.6

—

kasvavan energiankysynnän systemaattista ennakointia aloittain ja tyypeittäin, energiatyyppien muutokset mukaan luettuina

| — | tulevan energiajärjestelmäarkkitehtuurin käsitteellistä suunnittelua. |
| --- | --- |

—

tulevan energiajärjestelmäarkkitehtuurin käsitteellistä suunnittelua.

| 1.7 | ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia ja komissiota aloittamaan uudelleen keskustelut sitovien kansallisten tavoitteiden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

2.   Johdanto

| 2.1 | Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi annetun direktiivin tarkistusehdotus, jota tässä lausunnossa tarkastellaan, julkaistiin 14. heinäkuuta 2021. Se kuuluu osana komission laatimaan 55-valmiuspakettiin, jonka tavoitteena on vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä 55 prosenttia ja mahdollistaa siten ilmastoneutraaliuden saavuttaminen Euroopan unionissa vuoteen 2050 mennessä, kuten eurooppalaisessa ilmastolaissa vaaditaan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Elokuussa 2021 julkaistun hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) uusimman raportin mukaan hiilidioksidipitoisuudet olivat vuonna 2019 korkeimmalla tasolla ainakin 2 miljoonaan vuoteen. Raportissa muistutetaan lisäksi, että ilmastoneutraaliuden saavuttaminen on keskeinen ennakkoedellytys, jotta ilmaston lämpeneminen saadaan rajattua 1,5–2 celsiusasteeseen. Glasgow’ssa marraskuussa 2021 pidettävä COP26-ilmastokonferenssi tarjoaa tilaisuuden tarkastella edistymistä, jota valtiot ovat saaneet aikaan sen jälkeen, kun Pariisin sopimus tehtiin vuonna 2015, ja korottaa ilmastotavoitteita. Kuten Kansainvälinen energiajärjestö IEA hiljattain korosti, ilmastoneutraalius edellyttää fossiilisten polttoaineiden hallitseman maailmantalouden muuttamista sellaisen mallin mukaiseksi, jossa pääasialliset energialähteet ovat uusiutuvia (2). Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistus liittyy tähän kehykseen. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleisiä huomioita direktiiviehdotuksesta

| 3.1 | Koska EU:n haluttiin saavuttavan maailmanlaajuinen johtoasema uusiutuvan energian alalla, direktiivi piti laatia uudelleen vuonna 2018 (3). ETSK ei katso hyvällä sääntelyn vakauden puutetta, joka seuraa siitä, että muutoksia ehdotetaan samoihin kohtiin kuin mitä muutettiin direktiivin edellisessä tarkistuksessa heti sen jälkeen, kun määräaika niiden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä oli päättynyt 30. kesäkuuta 2021. ETSK kannattaa kuitenkin komission ehdotusta tarkistaa direktiiviä eurooppalaisessa ilmastolaissa asetettujen uusien hiilidioksidipäästövähennystavoitteiden mukaisesti ja käyttää tätä tilaisuutta hyväksi tekemällä yksinkertaistuksia ja korjaamalla puutteita. ETSK korostaa, että uusiutuvan energian käytöstä ei saa tehdä liian monimutkaista. Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa energiaa koskevan sitovan tavoitteen korottaminen 40 prosenttiin on tarpeen, samoin kuin uusiutuvan energian integroiminen vahvemmin muun muassa rakennus-, teollisuus- ja liikennealoille. ETSK katsoo kuitenkin, että seuraaviin kolmeen toiminta-alaan olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, koska niitä on tarkasteltu vain osittain tarkistusehdotuksessa. |
| --- | --- |

3.1

| a) | Kansalaisten ja kuluttajien osallistumista on parannettava. |
| --- | --- |

a)

Kansalaisten ja kuluttajien osallistumista on parannettava.

| 3.2 | EU:n kansalaisten suurista odotuksista huolimatta EU:n ehdottamat keinot kuluttajien osallistumisen edistämiseksi ovat edelleen riittämättömiä, sillä tuottajakuluttajuutta ei ole edelleenkään määritelty selkeästi direktiivissä. Euroopan komission olisi ehdotettava seurantamekanismia, jonka avulla jäsenvaltioita tuetaan annettujen sääntöjen täytäntöönpanossa ja siten tuottajakuluttajuuden edistämisessä. Esimerkkejä hyvistä käytänteistä olisi välitettävä poliittisille päättäjille. Tuottajakuluttajuus on otettava käyttöön seuraavin keinoin:






  — | virallistetaan menettely, jolla kansalaisesta voi tulla tuottajakuluttaja |
| --- | --- | --- |

3.2

—

virallistetaan menettely, jolla kansalaisesta voi tulla tuottajakuluttaja

| — | poistetaan olemassa olevat esteet, kuten liiallinen byrokratia |
| --- | --- |

—

poistetaan olemassa olevat esteet, kuten liiallinen byrokratia

| — | myönnetään rahoitusta kuntien välityksellä, jotta kansalaisten vaihtoehdot eivät rajoitu alan toimijoiden tarjontaan. |
| --- | --- |

—

myönnetään rahoitusta kuntien välityksellä, jotta kansalaisten vaihtoehdot eivät rajoitu alan toimijoiden tarjontaan.

Byrokraattisten esteiden poistaminen ja sen varmistaminen, että rahoitus saavuttaa kohderyhmät (kuten nuorisovetoiset ruohonjuuritason ja paikallistason organisaatiot) sekä tuottajakuluttajiin mahdollisesti tulevaisuudessa kohdistuvien velvoitteiden selkiyttäminen on keskeisen tärkeää. Tässä yhteydessä tärkeintä on oikeudellinen vakaus: takaamalla taloudellinen tuki ja asiantuntemus voidaan rohkaista kuluttajia ryhtymään tuottajakuluttajiksi. ETSK katsoo, että kun tarkasteltavana oleva säädös on tarkistettu, sitä ei ole syytä muuttaa ennen vuotta 2030, jotta taataan laajassa mielessä alan kaikkien toimijoiden kannalta tarpeellinen oikeudellinen vakaus, kuten edellä kohdassa 3.1. todetaan.

| 3.3 | Vaikka onkin asianmukaista tehostaa toimia merituulivoimaloiden käyttöönoton vauhdittamiseksi offshore-strategian mukaisesti, myös maatuulivoiman ja aurinkosähkön roolia EU:n tulevassa energiajärjestelmässä olisi kasvatettava merkittävästi. ETSK pitää ongelmallisena kokonaisvaltaisen lähestymistavan puutetta ja kehottaa komissiota hyväksymään alueellisen hajauttamisstrategian. Tuottajakuluttajuus ei voi menestyä ilman tukea alue- ja paikallistasolta, jolla on käytettävissä teknisiä ja taloudellisia resursseja ja jolla myös tunnetaan alueelliset erityispiirteet, minkä ansiosta on mahdollista saavuttaa merkittäviä ajallisia säästöjä. Alue- ja paikallistason läheisyys kansalaisiin ja ruohonjuuritason toimijoihin legitimoi toimivaltuuksien lisäämisen direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Strategiaa olisi lisäksi täydennettävä tutkimuksella uusiutuvan energian valmistukseen ja kitkattomaan toimintaan tarvittavien kriittisten resurssien ja materiaalien hallinnoinnista (esimerkiksi louhinta ja kierrätys). Riippuvuus fossiilisesta energiasta ei nimittäin saa vaihtua riippuvuudeksi kriittisistä materiaaleista. |
| --- | --- |

3.3

| b) | Synergioita on hyödynnettävä paremmin. |
| --- | --- |

b)

Synergioita on hyödynnettävä paremmin.

| 3.4 | Uusien hyväksyttyjen säännösten koko vaikutusta ei vielä voida tietää, sillä edellisestä uudelleenlaadinnasta on kulunut vasta lyhyt aika. ETSK katsookin, että tällä tarkistuksella olisi edistettävä kahta tavoitetta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vallitsevissa oloissa ja EU 2020 -perusskenaarioon sisältyvien mallinnusten mukaisesti unioni ylittäisi hieman yli prosentilla nykyisen tavoitteen, jonka mukaan vähintään 32 prosenttia kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä. Tarkistuksella on ensinnäkin korotettava nykyisiä tavoitteita ja otettava käyttöön uusia tavoitteita niiden rinnalle, jotta lisätään uusiutuvan energian integrointia vähintään 7 prosenttia kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Toiseksi 55-valmiuspaketin puitteissa toteutettujen tarkistusten olisi mahdollistettava kyseisten säädösten ja direktiivin välisten synergioiden vahvistaminen. Tätä ajattelutapaa on myös sovellettava yhtä lailla Euroopan komission ehdottamiin uusiin välineisiin, joita ovat muun muassa sosiaalinen ilmastorahasto ja hiilirajamekanismi. Kaikki direktiivin täytäntöönpanosta saadut hyödyt voivat nimittäin toteutua vain, jos uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton rinnalla otetaan käyttöön hiilikirjanpito unioniin tuodusta hiilidioksidista. Kun hiilirajamekanismi otetaan käyttöön tietyillä aloilla, olisi samassa yhteydessä huolehdittava unionin tasolla siitä, että turvataan tasapuoliset toimintaedellytykset. Asianmukaisesti hyödynnetyistä synergioista voidaan mainita esimerkkinä se, että 25 artiklan mukaan liikenteen uusiutuvien energialähteiden tavoitetaso, joka on vähintään 14 prosenttia lopullisesta energiankulutuksesta, korvataan asettamalla liikennealalle kasvihuonekaasuintensiteetin sitova vähennystavoite, joka on 13 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Näin toimimalla voidaan lisätä johdonmukaisuutta päästökauppajärjestelmän tarkistuksen ja hiilidioksidipäästöjä koskevien sääntöjen kanssa. Liikennealan sähköistämisen tulisi kuitenkin olla ensisijaisena tavoitteena aina kun se on taloudellisesti ja teknisesti mahdollista, kuten komission antamassa EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa (4) todetaan. Tarkistusehdotus esitetään myös ennen rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistamista, joten se tarjoaa tilaisuuden asettaa kunnianhimoisia tavoitteita, kun 55-valmiuspaketin jatkotoimet esitellään 14. joulukuuta 2021. |
| --- | --- |

3.6

| c) | Talouden elpymisen on mahdollistettava uusiutuvan energian edistäminen. |
| --- | --- |

c)

Talouden elpymisen on mahdollistettava uusiutuvan energian edistäminen.

| 3.7 | Sähkön kysyntä on palannut lähes kriisiä edeltäneelle tasolle, ja talouden elpyessä on havaittu uusiutuvan energian tuotannon noususuuntaus ja fossiilisen energian laskusuuntaus (5). Jotta käänteestä tulisi pysyvä ja todellinen tulevaisuuden suuntaus, on luotava tasapuoliset kilpailuedellytykset eri energiantuotantolähteiden välille. Tämä edellyttää ensinnäkin, että lopetetaan mahdollisimman pian fossiilisen energian tuet, joita maksettiin koko EU:ssa vuonna 2018 arvioiden mukaan noin 50 miljardia euroa (6) (ottaen huomioon, että arvioon ei sisälly ns. epäsuoraa tuen osuutta). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävällä delegoidulla luokitusjärjestelmäasetuksella, jos neuvosto ja parlamentti sen hyväksyvät, suunnataan tulevia investointeja kestäväpohjaisiin omaisuuseriin, joihin myös uusiutuva energia kuuluu. Uusiutuvat energiamuodot voivat vapaasti haastaa markkinoita vasta sen jälkeen, kun energialähteiden väliset kilpailun vääristymät on poistettu. Tällaista tilannetta odotettaessa ETSK ilmaisee myönteisen suhtautumisensa komission lähestymistapaan, jonka avulla turvataan uusiutuvan energian pysyminen kehityksessä mukana. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityisiä huomioita direktiiviehdotuksesta

| a) | Ehdotettujen tavoitteiden sitova tai ei-sitova luonne |
| --- | --- |

a)

Ehdotettujen tavoitteiden sitova tai ei-sitova luonne

| 4.1 | ETSK esittää uudelleen kritiikkinsä (7), jonka mukaan direktiivin tarkistuksessa ei aseteta sitovia kansallisia tavoitteita, toisin kuin vuoden 2009 tarkistuksessa. Vaikka Euroopan unioni onkin saavuttanut tavoitteensa, jonka mukaan uusiutuvan energian osuuden oli oltava 20 prosenttia vuonna 2020, jotkin jäsenvaltiot eivät saavuttaneet tavoitteitaan, kun taas toiset saavuttivat ne juuri ja juuri (8) hyödyntäen myös poikkeuksellista suhdannetta, joka johtui kansallisia talouksia osin lamaannuttaneesta terveyskriisistä. Tämä esimerkki havainnollistaa nykyisen hallintokehyksen heikkoutta, koska siinä tyydytään vain kannustamaan jäsenvaltioita pyrkimään kansallisiin tavoitteisiinsa. ETSK kehottaa ministerineuvostoa, Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota aloittamaan uudelleen keskustelun, joka koskee sitovien kansallisten tavoitteiden asettamista, asianmukaista energiahallintoa tai ainakin pakottavampien toimenpiteiden soveltamista moitittavasti toimineisiin jäsenvaltioihin, jotta varmistetaan kansallisten tavoitteiden saavuttaminen. Direktiivi paljastaa tässä vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan rajat. Vaikka useat jäsenvaltiot ovatkin ylittäneet vuodeksi 2020 asetetut ennusteet, riskinä on myös yhdenmukaistaminen alimman tason mukaan, jolloin edistyneimmät jäsenvaltiot lannistuisivat muiden jäsenvaltioiden tahdon puutteen ja seuraamusten puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Uusi sitova tavoite, jonka mukaan uusiutuvan energian osuuden olisi oltava 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (aiemman 32 prosentin sijaan), koskee kaikkea energiankulutusta eikä ainoastaan sähkönkulutusta. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ehdotti kunnianhimoisinta tavoitetta ilmastotavoitesuunnitelmassa määritetystä haarukasta (38–40 prosenttia), jotta voidaan saavuttaa uusi tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämä osoittaa, että EU:n toimeenpanoelin pyrkii nopeuttamaan vihreän teknologian käyttöönottoa, mihin ETSK suhtautuu myönteisesti. Uusiutuvan energian osuuden lisääminen jäsenvaltioiden sähkölähteiden yhdistelmässä aiheuttaa kuitenkin seurauksia energian- ja sähkönkulutuksen kannalta (9), sillä energiankulutuksen osuuden odotetaan laskevan vuoteen 2050 mennessä. On tärkeää, että nämä vuoden 2050 skenaariot saatetaan ajan tasalle uusien tavoitteiden valossa täsmentäen erityisesti, millaisessa roolissa voisivat olla sähkön varastointi, jota olisi kehitettävä suunniteltua nopeammin, ja energiankulutuksen hillitseminen, johon liittyviä näkökohtia on noussut esiin terveyskriisin aikana. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kyse on joka tapauksessa uudesta tavoitteesta, joka on tietyille jäsenvaltioille hyvin kunnianhimoinen. Rakennusalan hiilestä irtautuminen on viivästynyt monissa jäsenvaltioissa, joten ETSK suhtautuukin hyväksyvästi ehdotettuun lähestymistapaan, jossa lisätään alakohtaisia toimia, kuten toimia, joita on toteutettu uusiutuvan energian integroimiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalle. Uudessa 15 a artiklassa asetetulle erityistavoitteelle, jonka mukaan rakennuksissa käytettävän uusiutuvan energian osuuden olisi oltava 49 prosenttia, on kiireellinen tarve. ETSK suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että tällainen tavoite ei ole sitova. Rakennusalalla on nimittäin vähennettävä päästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja saavutettava neutraalius vuoteen 2040 mennessä, jotta ala täyttäisi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetut tavoitteet. Monilla jäsenvaltioilla saattaa olla vaikeuksia tavoitteen saavuttamisessa, ja ETSK korostaakin, että on tärkeää hyödyntää sosiaalisesta ilmastorahastosta myönnettäviä varoja heti vuodesta 2025. Näiden varojen avulla olisi voitava nopeuttaa sekä julkisten että yksityisten rakennusten kunnostamista ja torjua näin kasvavaa energiaköyhyysilmiötä, joka koskettaa yli 30:tä miljoonaa eurooppalaista. Riippumatta siitä, onko kyse tulevasta sosiaalisesta ilmastorahastosta vai yleisemmin muista tukijärjestelyistä myönnettävistä varoista, olisi otettava käyttöön jäljitysmekanismi, jotta varmistetaan kyseisten varojen asianmukainen kohdentaminen ilmastonmuutoksen torjuntaan. Myönnettyjen varojen käytön tehokas valvonta ei nimittäin ole mahdollista, kun varat hajaantuvat kansallisiin talousarvioihin. Näitä varoja ei pidä myöskään keskittää ainoastaan laajamittaisiin hankkeisiin vaan myös pienimuotoisempiin hankkeisiin, joissa numeerinen hyöty megawattitunteina ja hiilidioksidipäästöinä ilmaistuna on vaatimattomampi mutta joiden vaikutus EU:n kansalaisten kannalta on aivan yhtä merkittävä, jollei merkittävämpi. ETSK kehottaa mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että eri jäsenvaltioissa noudatettavat myöntämisperusteet yhdenmukaistetaan siltä osin kuin on kyse osuudesta, jonka avulla lisätään kansalaisten aktiivisuutta mahdollisen rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK muistuttaa, että teollisuuden hiilestä irtautuminen edistyy toistaiseksi liian hitaasti, vaikka teollisuus onkin ollut tärkeimpänä kohteena toisiaan seuranneissa EU:n ilmastosuunnitelmissa. Teollisuuden päästöt kuuluvat käytännössä päästökauppajärjestelmän piiriin. Liian anteliaan maksuttomaan jakoon perustuvan järjestelmän vuoksi yli 90 prosenttia teollisuuden aiheuttamasta pilaantumisesta ei kuitenkaan aiheuta minkäänlaisia kustannuksia asianomaisille yrityksille, ja tämän seurauksena alalla on vähennetty päästöjä ainoastaan 1 prosentti vuosina 2012–2018. ETSK kehottaakin noudattamaan 1,1 prosentin suuruista sitovaa tavoitetta, joka pakottaa teollisuudenalat lisäämään vuosittain uusiutuvan energian käyttöä. Ohjeellinen tavoite saattaisi nimittäin vaikuttaa teollisuuden toimijoille annettavalta avoimelta valtakirjalta ja voisi jarruttaa EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tavoitteesta, joka koskee uusiutuvien energialähteiden integroimista lämmitykseen ja jäähdytykseen, tulee sitova. ETSK korostaa kuitenkin, että direktiivissä alkuaan asetettu tavoite oli 1,3 prosenttia, kun taas uusi tavoite on ainoastaan 1,1 prosenttia. Tarkistusehdotukseen liitetyn vaikutustenarvioinnin mukaan lähes puolet jäsenvaltioista on esittänyt kehityskulkuja, jotka eivät ole suunnitellun tavoitteen mukaisia. Jotta jäsenvaltiot voisivat saavuttaa tämän tavoitteen, ETSK ehdottaa, että osa sosiaaliseen ilmastorahastoon osoitetuista varoista kohdennetaan uudelleen niin, että niiden ensisijaisena tarkoituksena on tukea fossiilista energiaa useimmiten valtaosin käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien korvaamista. ETSK katsoo, että direktiivin tarkoituksena on oltava edellisen tarkistuksen yhteydessä asetetun tavoitteen nostaminen tai vähintään sen pitäminen samana, ja kehottaa kaikkia toimijoita pohtimaan, miten tämä voidaan parhaiten saavuttaa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Energiajärjestelmän hiilestä irtautuminen on saavutettava vuoteen 2045 mennessä, jotta saavutetaan ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Tavoite, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta unionissa on 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, edellyttää, että hiilestä irtautumista koskeva prosessi on suurimmalta osin toteutettava 15 vuoden aikana (vuosina 2030–2045). Ilmastotekojen kiireellisyys edellyttääkin käytännönläheisempää suhtautumista uusiutuvan energian kehittämiseen ja eri vaihtoehtojen tarkastelemista ajallisten realiteettien valossa. Ensinnäkin on keskityttävä tavoitteisiin, jotka ovat kohtuullisesti saavutettavissa voimassa olevat säännökset huomioon ottaen. Vaikka direktiivissä määritetään keskipitkän ja pitkän aikavälin strategia vahvistamalla kunnianhimoisia tavoitteita, tämä ei saa jarruttaa vihreiden energiamuotojen käyttöönoton nopeutumista, vaan päinvastoin sen pitää tukea sitä. Lyhyellä aikavälillä vaikuttaa aivan yhtä merkitykselliseltä ja välttämättömältä keskittyä sellaisten kehittyneiden ja suosittujen uusiutuvan energian tuotantolähteiden kuin aurinkosähköpaneelien käyttöön. Liikennealan yhteydessä on syytä mainita biopolttoaineissa sallittavia raaka-aineita koskevan joustavuuden lisääminen ja niiden suurempi valikoima. Tulevan direktiivin suuntaviivojen pohjalta tehdyt investoinnit siirtyvät vastuuvuoroon vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, jolloin kaikki niihin liittyvät mahdollisuudet voivat toteutua (kuten uusiutuva vety ja offshore-tuulivoima) ja ne voivat edistää EU:n talouden hiilestä irtautumista erilaisten käyttötarkoitusten sähköistämisen avulla. Muussa tapauksessa on olemassa huomattava riski siitä, että Eurooppa joutuu maksamaan kalliin hinnan 20:n viime vuoden aikana noudattamastaan liian sallivasta lähestymistavasta. Tämän estämiseksi unionin on täsmennettävä strategiaansa, jossa on mentävä selvästi pelkkää uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä pidemmälle ja suosittava synergioita hyödyntävää kokonaisvaltaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.6

| b) | Kaukolämmitys ja liikenne |
| --- | --- |

b)

Kaukolämmitys ja liikenne

| 4.7 | Euroopan komission tiedonannot, jotka koskevat vetystrategiaa ja energiajärjestelmien integrointistrategiaa, sisältävät tärkeitä näkökohtia, jotka olisi otettava huomioon tässä yleisessä strategiassa. ETSK ilmaisi asiakokonaisuuksiin TEN/717 ja TEN/718 kuuluvissa lausunnoissaan kannattavansa tiedonantoja yleisesti, vaikka se esittikin kritiikkiä johdonmukaisuuden ja selkeyden puutteesta tietyissä näkökohdissa. Ehdotetussa tarkistuksessa paikataan kuitenkin vain osittain eräiden tärkeiden seikkojen puutetta. Tutkimusta, innovointia ja käyttöönottoa olisi tuettava ja nopeutettava. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komissio ehdottaa kaukolämmityksen laajentamista. Tämä lähestymistapa on mielekäs, koska kaukolämpöverkostot ovat hyvä keino käyttää energiaylijäämää, joka on peräisin aurinkosähkö- tai tuulivoimalaitteistoista, joiden määrä todennäköisesti kasvaa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Direktiiviehdotuksen tavoitteena on parantaa latauslaitteiden saatavuutta sähköautojen käyttäjille, yksityiset latausasemat mukaan lukien. Tämä on järkevää, koska liikkuvuuden alan nopea sähköistäminen on yksi lupaavimmista keinoista varmistaa hiilestä irtautuminen liikennealalla, jonka päästöt kasvavat edelleen. Käytännön säännöt latauspaikalla tai sen läheisyydessä tuotetun uusiutuvan energian suorasta syöttämisestä voisivat olla tärkeä osatekijä hajauttamisstrategiassa, jolla vahvistetaan alueellista rakennetta ja yhteisöenergiaa. ETSK korostaa joka tapauksessa tarvetta tarjota kehittyneitä ratkaisuja kohtuulliseen hintaan niille liikennealoille, joiden sähköistäminen on vaikeaa. Se tarkoittaa tällä hetkellä ennen kaikkea biopolttoaineita ja tulevaisuudessa vetyä. |
| --- | --- |

4.9

| c) | Uusiutuvan energian edistäminen ja käyttöönotto |
| --- | --- |

c)

Uusiutuvan energian edistäminen ja käyttöönotto

| 4.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti uusiutuvaan vetyyn liittyviin moniin ehdotuksiin: näitä ovat muun muassa teollisuutta ja liikennettä koskevien alatavoitteiden asettaminen. Lisäksi ETSK katsoo, että raaka-aineena tai energiankantajana käytettyjen muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuutta koskeva sitova 50 prosentin tavoite on asianmukainen lähestymistapa ja että on suosittava puhdasta vetyä (10). 7 artiklan mukainen mahdollisuus tuoda unioniin muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, jotka sitten laskettaisiin jäsenvaltion sisäiseksi panokseksi, vaikuttaa kuitenkin mahdollisesti ongelmalliselta, ja tälle laskentamahdollisuudelle olisi asetettava yläraja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Sähkön ostosopimuksia (15 artikla) pyritään edistämään asettamalla suuntaviivat ja myöntämällä pk-yrityksille taloudellista tukea. Tämän pitäisi edistää kyseistä järjestelyä, jolla tuodaan ekosähkön myyntihinta paremmin näkyville pitkällä aikavälillä. Ehdotus ilmentää yleisemmin tarvetta vahvistaa alan toimijoiden välistä yhteistyötä ja koordinointia pitkän aikavälin vision tarjoamiseksi talouden toimijoille. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK suhtautuu myös myönteisesti aloitteeseen, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan käynnistämään rajatylittävää yhteistyötä koskeva testivaihe toteuttamalla kokeiluhanke seuraavien kolmen vuoden aikana. ETSK toivoo kuitenkin tällaisen yhteistyön käyttöönottoon liittyvien menettelyjen selventämistä. Lisäksi se pohtii, millaisia hallinnollisia menettelyjä tällaisesta aloitteesta aiheutuu, ja kehottaa Euroopan komissiota avustamaan jäsenvaltioita (esimerkiksi käännättämällä menettelyyn liittyvät asiakirjat) asetetun määräajan noudattamisessa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK katsoo, että on tullut aika pohtia eurooppalaisen sähköalan sääntelyviranomaisen tarvetta. Tämän tärkeän aseman valmistelemiseksi asianmukaisesti on tullut aika käynnistää käsitteellinen järjestelmäsuunnittelu, jossa ennakoidaan kasvavaa energiankysyntää aloittain ja tyypeittäin ja myös energiatyyppien muuttumista. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK suhtautuu hyväksyvästi myös 9 artiklan 7 a kohdan mukaiseen aloitteeseen, jonka tavoitteena on jäsenvaltioiden välisen merialuekohtaisen yhteisen aluesuunnittelun käyttöönotto, jotta helpotetaan offshore-valmiuksien kehittämistä. Tällaista lähestymistapaa noudattaen voidaan maksimoida kunkin merialueen potentiaali ja tukea samalla viime kädessä tavoitetta, joka koskee jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliittämistä. Keskitetyn asiointipisteen perustaminen on myös myönteinen asia, ja sen on tarjottava tilaisuus ottaa opiksi eri jäsenvaltioissa käyttöön otetuista hyvistä käytännöistä, joilla lyhennetään hankkeiden toteutusaikaa. Merialuekohtaisten kokonaistuotantokapasiteettien vahvistaminen vuosiksi 2030, 2040 ja 2050 mahdollistaa myös offshore-tuulivoimaan liittyvien mahdollisuuksien ottamisen huomioon kussakin jäsenvaltiossa ja näin sen edistämisen. Koska rajatylittävät uusiutuvan energian, erityisesti merituulivoiman, hankkeet ovat moninkertaistuneet, ETSK kehottaa Euroopan komissiota hyvin toiminnallisesta näkökulmasta aloittamaan uudelleen keskustelut eurooppalaisesta siirtoverkko-operaattorista, joka olisi asianmukaisin taso vastaamaan sähkövuon reaaliaikaisesta hallinnasta. Viimeksi mainittu olisi viime kädessä kaikkein legitiimeimmässä asemassa varmistamaan kysyntään ja tarjontaan sidoksissa olevien markkinamekanismien koordinointi ja takaamaan samalla turvallisuuden tässä järjestelmässä, jolle on yhä suurempi tarve uusiutuvan energian osuuden kasvaessa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK on toistuvasti korostanut, että on tarpeen luoda uusia markkinarakenteita, jotta voidaan tasapainottaa energiantuotantoa ja -kulutusta mikrotasolla. Nämä rakenteet helpottaisivat pienempien varastointilaitteistojen integrointia energiajärjestelmään. Sähköisen liikkuvuuden yleistymisen myötä olisi voitava hyödyntää akkujen roolia, jotta mahdollistetaan älykäs lataaminen ja saadaan varastointikapasiteettia paikallistasolle. Tätä asiaa ei kuitenkaan käsitellä tarkistusehdotuksessa. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Puhtaan energian säädöspaketissa kiinnitetään erityistä huomiota itse tuotetun energian kulutukseen ja energiayhteisöihin. Nämä mekanismit ovat tehokkaita keinoja edistää kansalaisten osallistumista ja tehdä heistä täysivaltaisia ja tiedostavia toimijoita energiakäänteessä, koska mekanismeilla lisätään kansalaisten omistajuuden tunnetta ja vahvistetaan hajautettuja rakenteita, joista on sekä taloudellista että sosiaalista hyötyä. Kuten Euroopan komissio korosti kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arvioinnin yhteydessä, jäsenvaltiot eivät ota riittävästi huomioon energiakansalaisuuteen liittyviä mahdollisuuksia, mikä on ristiriidassa neljännen energiapaketin yhden peruslähtökohdan kanssa. On kiireellisesti selvennettävä sovellettavia sääntöjä energian jakamisen, nettolaskutuksen ja vertaisten välisen energianmyynnin kaltaisten käytäntöjen osalta, jotta puhtaan energian säädöspaketin ja energiaunionin tavoitteet voidaan saavuttaa. ETSK pitää valitettavana, että tarkistusehdotuksessa ei pyritä parantamaan sääntelykehystä näiden seikkojen osalta. Se olisi erityisen tärkeää, koska ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontukien suuntaviivojen tarkistamisehdotuksessa alennetaan merkittävästi kynnystä, jota sovelletaan poikkeuksiin tukien myöntämistä koskevasta velvoitteesta ja velvoitteesta määrittää tukitaso kilpailutusmenettelyn perusteella. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK tukee periaatteessa komission ehdotusta, jossa jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan huomioon ”kansallisten metsähiilinielujen ja ekosysteemien säilyttäminen” ja ”kiertotaloutta ja biomassan kaskadikäyttöä koskevat periaatteet”. Tämä tarkoittaa, että ensisijaisesti pyritään käyttämään jäännöspuuta, kuten pieniä oksia, kantoja ja muita sivutuotteita, samoin kuin kierrätetystä puutavarasta valmistettuja puutuotteita bioenergian tuottamisessa. Tämän perusteella on järkevää arvioida uudelleen bioenergialaitoksille myönnettyä tukea tällä alalla pitäen mielessä, että sahalaitosten ja selluteollisuuden jäämät ovat energialähteitä. Toisaalta, kuten ehdotuksessa todetaan, on aiheellista suunnata uudelleen biologista alkuperää olevia polttoaineita sellaisiin liikennemuotoihin, joita on vaikea sähköistää, kuten meriliikenne, pitkän matkan kuljetukset ja lentoliikenne. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös saatavuus- ja kustannusongelmat. Ajatuksen täytäntöön panemiseksi olisi 25 artiklassa erotettava toisistaan biologista alkuperää olevat biopolttoaineet ja uusiutuva sähkö kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien mittausten avulla. Näin asetetaan uusiutuva energia ja jäämiin perustuvat biopolttoaineet etusijalle liikennealalla. Tämä lisää painetta liikennealan hiilestä irrottamiseen suoran sähköistämisen keinoin. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Direktiiviehdotuksen liitteenä esitetyt yksityiskohtaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennyslaskelmat sekä kestävyyskriteerit ovat osittain hyvin teknisluonteisia. ETSK pitää niitä selvästi oikeansuuntaisina vaikka ei pystykään arvioimaan niitä kattavasti kaikissa yksittäisissä tapauksissa. Esimerkiksi biopolttoaineiden kohdalla ne johtavat tilanteeseen, jossa eräitä potentiaalisesti käyttökelpoisia tai parhaillaan käytössä olevia aineita ei voida enää käyttää, mikä saattaa aiheuttaa ongelmia joillekin teollisuustoimijoille. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Komitea korostaa myös, että tietyissä tapauksissa on vaikea osoittaa, noudatetaanko kaikkia kriteerejä tosiasiassa. Esimerkiksi ”on esitettävä vankkaa ja todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että maaperän hiilikertymä on kasvanut tai sen voidaan kohtuudella olettaa kasvaneen asianomaisten raaka-aineiden viljelyn aikana samalla, kun otetaan huomioon päästöt, jos tällaiset käytännöt johtivat lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön lisääntymiseen” (ks. COM(2021) 557, liitteet 1 ja 2). Vaatimus on sinänsä perusteltu, mutta asian osoittaminen käytännössä on vaikeaa. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | ETSK suhtautuu myönteisesti johdanto-osan 10 kappaleessa ilmaistuun pyrkimykseen lyhentää sellaisten hallinnollisten menettelyjen käsittelyaikaa, jotka jarruttavat uusiutuvan energian käyttöönottoa. ETSK pohtii kuitenkin, miten Euroopan komissio aikoo konkreettisesti toimia ja tehdä muutakin kuin vain kannustaa, jotta varmistetaan menettelyyn liittyvien viivästysten tosiasiallinen ja tehokas vähentäminen. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | ETSK kannattaa johdanto-osan 12 kappaleessa esitettyä näkemystä, jonka mukaan tarvitaan riittävä määrä ammattitaitoisia työntekijöitä työskentelemään tulevaisuuden ammateissa. ETSK kehottaa Euroopan unionia laskemaan, miten paljon työvoimaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman käyttöönottoon tarvitaan, ja investoimaan ensisijaisesti sellaisten työntekijöiden uudelleenkoulutukseen, joiden työpaikat katoavat vihreän siirtymän seurauksena. Tämä olisi myös hyvä keino houkutella nuoria vihreälle sektorille uusien työpaikkojen ja liiketoimintamahdollisuuksien ansiosta. |
| --- | --- |

4.21

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  Kansainvälinen energiajärjestö, Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.NET), s. 3.

2

Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.NET)

(3)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/revision-renewable-energies-directive (EUVL C 246, 28.7.2017, s. 55).

3

(4)  COM(2020) 299 final.

4

(5)  Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).

5

European Electricity Review: H1-2021

(6)  Euroopan komissio, liitteet asiakirjaan ”Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus”

6

liitteet asiakirjaan ”Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus”

(7)  EUVL C 246, 28.7.2017, s. 55.

7

(8)  Eurostat, Renewable energy statistics – Statistics Explained (europa.eu).

8

Renewable energy statistics – Statistics Explained

(9)  6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).

9

(10)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30.

10

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/134 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/134

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)”

(COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD))

(2022/C 152/22)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 118/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

118/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen energiatehokkuusdirektiivin uudelleenlaatimisesta, sillä siinä käsitellään toiminta-alaa, joka on avainasemassa täydellisen hiilestä irtautumisen saavuttamiseksi EU:n taloudessa ja yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n uuden tavoitteen sitovaan luonteeseen. ETSK on tietoinen siitä, että yhä vaativammat EU:n tason tehokkuustavoitteet, joiden mukaan jäsenvaltioiden on vähennettävä energiankulutusta yhdeksän prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 2020 viiteskenaarion ennusteisiin verrattuna, ovat haastavia ja kunnianhimoisia. Vuoden 2020 edistymisraportin (1) mukaan vain 12 jäsenvaltiota on enemmän tai vähemmän saavuttanut vuoden 2020 ohjeelliset kansalliset tavoitteensa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti EU:n yhteisiin toimiin, ja sillä on varmasti muitakin seurauksia korkeampien tavoitteiden saavuttamista ajatellen. Ohjeellisten kansallisten panosten saavuttaminen edellyttää lisäponnisteluja kaikilta jäsenvaltioilta, ja kunkin jäsenvaltion erilaiset olosuhteet olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toistaa eurooppalaista ilmastolakia käsittelevässä lausunnossaan (2) esittämänsä kannan, jonka mukaan tavoitteena tulisi olla vähentää kasvihuonekaasupäästöjä mahdollisimman paljon siten, että sosioekonomiset kustannukset ovat mahdollisimman alhaiset. ETSK suosittaa, että entistä tehokkaamman energiaympäristön edistämiseksi yhdistellään tarvittaessa asianmukaisesti säänneltyjen markkinoiden kannalta yhteensopivia välineitä ja sääntelytoimenpiteitä, myös rahoitusvälineitä monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -välineen tuella. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotetussa uudelleenlaaditussa energiatehokkuusdirektiivissä esitettyyn julkisen sektorin, myös paikallis- ja alueviranomaisten, johtavaan rooliin ja korostaa, että tämä edellyttää riittävää taloudellista ja teknistä tukea sekä koulutettua henkilöstöä. Komitea kannattaa peruskorjauksiin ja energiankulutuksen vähentämiseen liittyviä toimenpiteitä, joihin julkisen sektorin on määrä ryhtyä, ja katsoo, että ne auttavat rakennusalaa, erityisesti pk-yrityksiä, ja kannustavat kehittämään ja ottamaan käyttöön uusia teknologioita sekä luomaan työpaikkoja perusparannusaaltostrategian puitteissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK myös arvostaa sitä, että kuluttajien informoimiseen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseen kiinnitetään entistä enemmän huomiota esimerkiksi sopimusvaatimusten tai selkeän ja ymmärrettävän kielen käytön alalla. Komitea painottaa kansalaisyhteiskunnan tärkeää roolia tiedotuskampanjoissa energiatehokkuuden hyödyistä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Energian hintojen nousu on osoittanut, miten nopeasti ja vakavasti tämä ongelma voi vaikuttaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Näiden kustannusten vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden merkitys on käynyt ilmeiseksi ennakoitua aikaisemmin. Tässä yhteydessä ETSK kannattaa energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä kannustimia ja välineitä haavoittuvassa asemassa olevien asiakkaiden ja kotitalouksien auttamiseksi ja huomauttaa, että kunnianhimoiset kaukolämmitys- ja -jäähdytystavoitteet saattavat heikentää sosiaalisen asuntotuotannon edellytyksiä. Komitea suhtautuukin myönteisesti ehdotukseen perustaa sosiaalinen ilmastorahasto ja kehottaa noudattamaan oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta, jotta jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet otettaisiin huomioon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ymmärtää energiatehokkuus etusijalle -periaatteen tarkoituksen ja hyödyt. Se ei kuitenkaan aina ole kustannustehokas ratkaisu. Joissakin tapauksissa voi olla tehokkaampaa olla säästämättä energiaa ja ennemminkin tuottaa sitä turvallisista ja kestäväpohjaisista vähähiilisistä lähteistä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä varmistamaan synergiaedut 55-valmiuspaketin aloitteiden välillä. Siinä tapauksessa, että pakettiin tehdään huomattavia muutoksia, ETSK kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa ja tosiseikkoja

| 2.1 | Energiatehokkuus on keskeinen toiminta-ala pyrittäessä toteuttamaan unionin talouden täydellinen hiilestä irtautuminen. Ehdotettu uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi on tärkeä osa 55-valmiuspakettia, jolla pannaan täytäntöön EU:n vihreän kehityksen ohjelman periaatteet ja jossa esitetään keinot saavuttaa unionin uudet tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotus on osa tätä laajempaa toimintapolitiikkaa, ja sen olisi oltava täysin johdonmukainen 55-valmiuspaketin muiden aloitteiden kanssa (esimerkiksi muutokset EU:n päästökauppajärjestelmään, rahoitusmekanismin mukauttaminen paketin täytäntöönpanon tukemiseksi, taakanjakoasetus, uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi, moottoriajoneuvojen päästönormien tiukentaminen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevan direktiivin tarkistaminen), jotta voidaan varmistaa EU:n haluttu kestävä kehitys. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotuksen päätarkoituksena on vähentää energian kokonaiskulutusta ja päästöjä. Sen perustavoitteita ovat seuraavat: hyödynnetään hyödyntämättömiä energiansäästömahdollisuuksia kaikkialla taloudessa; otetaan huomioon ilmastotavoitesuunnitelmassa määritellyt energiatehokkuuden parantamista koskevat tavoitteet ja määritellään jäsenvaltioita varten toimenpiteitä, jotka ovat yhteensopivia kunnianhimoisemman vuoden 2030 ilmastotavoitteen eli 55 prosentin päästövähennystavoitteen kanssa. Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon yhteiskunnalliset ja kestävyystekijät edistämällä kohtuuhintaista ja osallistavaa energiankulutusta Porton yhteisen sosiaalisen sitoumuksen mukaisesti ja noudattaen täysimääräisesti oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lähtökohtana tässä on ohjaava periaate, jonka mukaan energiatehokkuus on asetettava etusijalle, mikä olisi otettava huomioon kaikilla aloilla energiajärjestelmää laajemmin, myös rahoitusalalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Uudelleenlaaditussa direktiivissä ehdotetaan asetettavaksi entistä kunnianhimoisempi sitova vuotuinen tavoite energiankäytön vähentämiselle EU:n tasolla. Sillä myös pyritään ohjaamaan kansallisten panosten asettamista, mikä lähes kaksinkertaistaa jäsenvaltioiden vuotuiset energiansäästövelvoitteet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Katalysaattorina ja esimerkkinä muille aloille julkisen sektorin edellytetään kunnostavan vuosittain kolme prosenttia rakennuskannastaan perusparannusaallon vauhdittamiseksi ja energiatehokkuuden huomioon ottamiseksi tavaroiden, palvelujen, urakoiden ja rakennusten julkisissa hankinnoissa. Kummallakin aloitteella voidaan luoda uusia kestäviä työpaikkoja ja vähentää energian kulutukseen ja energiakustannuksiin liittyviä julkisia menoja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen uudelleenlaadituksi energiatehokkuusdirektiiviksi, sillä siinä käsitellään toiminta-alaa, joka on keskeisessä asemassa täydellisen hiilestä irtautumisen saavuttamiseksi EU:n taloudessa ja yhteiskunnassa. Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää yleisesti ottaen kaiken ilmasto- ja energiapolitiikan uudelleenmuotoilua. Energiatehokkuuspoliittisen kehyksen vahvistaminen erityisen poliittisten toimenpiteiden yhdistelmän avulla auttaa saamaan käyttöön siirtymän edellyttämät investoinnit. ETSK katsookin, että EU:n yleisen energiatehokkuustavoitteen sisältävän direktiivin tarkistamisen tulisi lähettää oikea signaali tätä uudistusta varten. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK arvostaa energiatehokkuusdirektiivillä saavutettuja tuloksia. Komitea on samalla hyvin tietoinen siitä, että EU:n yhteisissä ponnisteluissa energiankulutuksen vähentämiseksi on puutteita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti EU:n yhteisiin toimiin, ja sillä on varmasti muitakin seurauksia korkeampien tavoitteiden saavuttamista ajatellen. Ohjeellisten kansallisten panosten toteuttaminen edellyttää lisätoimia kaikilta jäsenvaltioilta. ETSK suosittaa, että tarvittaessa yhdistellään asianmukaisesti säänneltyjen markkinoiden kannalta yhteensopivia välineitä, kuten veroja, valmisteveroja ja rajoitettuja mutta kaupattavia oikeuksia (kuten päästökauppajärjestelmä), sekä sääntelytoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toistaa eurooppalaista ilmastolakia käsittelevässä lausunnossaan (3) esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan tavoitteena tulisi olla saavuttaa mahdollisimman suuri kasvihuonekaasupäästövähennys mahdollisimman alhaisin sosioekonomisin kustannuksin. On löydettävä oikea tasapaino, jotta EU:n tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman pienin kokonaiskustannuksin. Energiansäästötoimenpiteiden kustannustehokkuus yleensä vähenee, kun säästetyn energian määrä kasvaa: alkuvaiheessa toimenpiteet on helppo toteuttaa, mutta jatkotoimenpiteet aiheuttavat enemmän kustannuksia ja tuottavat heikomman tuloksen. Ehdotuksessa olisi löydettävä tasapaino ja varmistettava, ettei kohtuuttomia kustannuksia siirretä energiankuluttajille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kannattaa energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä kannustimia ja välineitä, joiden avulla on tarkoitus lieventää ehdotuksen sosiaalisia vaikutuksia ja auttaa haavoittuvassa asemassa olevia asiakkaita ja kotitalouksia, joita covid-19-kriisi on koetellut erityisen ankarasti. Komitea pitääkin tervetulleena erityisesti ehdotusta perustaa sosiaalinen ilmastorahasto, jonka tulisi tarjota lisärahoitusta energiaköyhyyden lisääntymisen estämiseksi, ja kehottaa noudattamaan oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta, jotta jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet otettaisiin huomioon. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä varmistamaan synergiaedut 55-valmiuspaketin aloitteiden välillä. Siinä tapauksessa, että pakettiin tehdään huomattavia muutoksia, ETSK kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että direktiivissä esitetään johtavaa roolia julkiselle sektorille, jonka olisi pyrittävä vähentämään palvelujensa ja rakennustensa energiankulutusta. ETSK ymmärtää, kuinka haasteellista on saada aikaan edistymistä kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, ennen kaikkea liikenteen, julkisten rakennusten, tieto- ja viestintätekniikan, aluesuunnittelun sekä vesi- ja jätehuollon aloilla. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että direktiivin 6 artiklassa laajennetaan peruskorjausvelvoitteen soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikki julkiset elimet kaikilla hallinnon tasoilla ja kaikki niiden toimintaan liittyvät näkökohdat. ETSK korostaa, että tämä edellyttää riittävää taloudellista ja teknistä tukea sekä koulutettua henkilöstöä. ETSK suosittaakin EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistamisesta antamansa lausunnon (4) mukaisesti, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi. ETSK kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä keskushallinnon ja rakennusalan kaikkien osapuolten kanssa synergiaetujen saavuttamiseksi ja tarpeettomien esteiden poistamiseksi peruskorjaustavoitteiden toteuttamisen tieltä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kannattaa toimenpiteitä, joihin julkisen sektorin on määrä ryhtyä rakennusalan, erityisesti pk-yritysten, tukemiseksi ja uusien teknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi perusparannusaaltostrategian puitteissa. Julkisissa hankinnoissa olisi sovellettava kustannustehokkuuden ja taloudellisen toteutettavuuden kaltaisia perusteita sekä laadullisia ja sosiaalisia kriteerejä, ja niillä olisi jatkossakin oltava tärkeä rooli muilla aloilla tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n uuden tavoitteen sitovaan luonteeseen ja suosittaa siksi, että ohjeellisissa kansallisissa tavoitteissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan lukien saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet joulukuussa 2020 annettujen neuvoston päätelmien (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK korostaa tiivistä yhteyttä energiatehokkuuspyrkimysten ja Next Generation EU -välineen – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen – tehtävän ja tavoitteiden välillä. ETSK kehottaa osoittamaan merkittävän osan elpymis- ja palautumistukivälineen 37 prosentista, joka on varattu vihreisiin hankkeisiin, energiatehokkuushankkeisiin kunkin jäsenvaltion todellisen kysynnän ja todellisen tarpeen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK ymmärtää energiatehokkuus etusijalle -periaatteen tarkoituksen ja hyödyn. Se ei kuitenkaan aina ole kustannustehokas ratkaisu, eikä tätä periaatetta tulisi pitää dogmana. Joissakin tapauksissa voi olla tehokkaampaa olla säästämättä energiaa ja ennemminkin tuottaa sitä turvallisista ja kestäväpohjaisista vähähiilisistä lähteistä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK suosittaa, että kansalliset erot otetaan huomioon mukautettaessa energiatehokkuusdirektiivin 8 artiklan prosenttiosuuksia: ei pitäisi olla yhtä kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavaa kiinteää osuutta vaan ennemminkin kunkin maan olosuhteisiin mukautetut eriytetyt osuudet. Jos kaava, jolla jäsenvaltioiden osuudet energiatehokkuustavoitteista lasketaan, perustuu osittain bkt:n energiaintensiteettiin, sitä olisi mukautettava vastaamaan teollisuuden osuutta bkt:stä, jotta muita teollistuneemmat maat eivät joudu epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti vaatimukseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on raportoitava energiatehokkuusvälineistä ja niiden suorituskyvystä. Samalla ETSK on yhdessä jäsenvaltioissa toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös työmarkkinaosapuolten, kanssa valmis tukemaan tukimekanismien perustamista valtio-, alue- ja paikallistasolla. ETSK korostaa, että on tärkeää tiedottaa asianmukaisesti kaikille sidosryhmille (tuottajille, palveluntarjoajille, laitosten johdolle, käyttäjille ja kuluttajille) lisävaatimuksista energiatehokkuuden ja energiatehokkuussopimusten hyödyntämisen lisäämiseksi. Komitea odottaa Euroopan komission ottavan aktiivisen ja johtavan roolin tässä yhteydessä ja muistuttaa kansalaisyhteiskunnan merkityksestä, sillä kansalaisyhteiskunta on innokas osallistumaan valistus- ja tiedotuskampanjoihin ja edistämään koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio ei ole sisällyttänyt ehdotukseen auditointeja koskevia pakollisia velvoitteita, koska tämä asettaisi ehtoja yritysten investointisuunnitelmille. Yritykset ovat aina halukkaita parantamaan energiatehokkuuttaan, ja energianhallintajärjestelmät ovat osoittautuneet kustannustehokkaaksi vaihtoehdoksi auditoinneille. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK myös arvostaa sitä, että kuluttajien informoimiseen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseen kiinnitetään entistä enemmän huomiota sopimusvaatimusten ja selkeän ja ymmärrettävän kielen käytön osalta. Komitea korostaa sääntelyviranomaisten tärkeää roolia tällä alalla, erityisesti markkinoilla, joilla on rajallinen määrä talouden toimijoita. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että kaikki ammattilaiset, jotka osallistuvat energiatehokkuuspolitiikkaa koskevaan uuteen toimintamalliin, ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen, jotta heillä on vaadittavat taidot ja pätevyys, ja komitea on tietoinen pätevien työntekijöiden pulasta tällä alalla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Samaan tapaan kuin aiheesta ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto” antamassaan lausunnossa komitea korostaa, että rakoseinä- ja lattiaeristys on eniten hiilidioksidipäästöjä vähentävä sekä yksinkertaisin ja edullisin toimenpide. Nämäkin suhteellisen edulliset toimenpiteet ovat kuitenkin liian kalliita monille kotitalouksille, vaikka energiakustannukset niiden ansiosta alenisivat. ETSK suosittaakin, että jäsenvaltioiden hallitukset ottavat käyttöön tukijärjestelmän näitä toimenpiteitä varten, sillä niiden avulla voidaan myös luoda työpaikkoja. Renovate Europe -kampanjan puitteissa toteutettu tutkimus osoittaa, että jokaista rakennusten energiaperusparannukseen investoitua miljoonaa euroa kohti EU:hun syntyy keskimäärin 18 työpaikkaa (6). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vaikka ETSK katsoo, että energiankulutuksen yläraja on hyvin käyttökelpoinen indikaattori esimerkiksi kotitalouksien kulutuksen kaltaisten kysymysten tapauksessa, sillä on epäilyksiä sen suhteen, onko tällainen indikaattori yksistään asianmukainen teollisuussektorin kannalta. Hiilestä irtautumiseen tähtäävät innovatiiviset teknologiat ovat usein energiaintensiivisempiä kuin perinteiset (mutta saastuttavammat) vaihtoehdot. Asettamalla teollisuudelle kulutuksen yläraja saatetaan näin ollen estää alaa toteuttamasta prosessiensa hiilestä irtautuminen ja samalla vaarantaa teollinen tuotanto. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK huomauttaa, että kunnianhimoiset kaukolämmitys- ja -jäähdytystavoitteet voivat osaltaan lisätä energiaköyhyyttä, sillä monet pienituloiset kotitaloudet asuvat sosiaaliperusteisissa asunnoissa, joita hallinnoidaan yleensä keskitetysti. Energiatehokkuusdirektiiviin tehtävät muutokset eivät saa olla taannehtivia, ja tehokkaan keskuslämmityksen tai -jäähdytyksen määritelmään (24 artikla) tehtävää muutosta ei pitäisi soveltaa jo käytössä oleviin järjestelmiin vaan ainoastaan uusiin tai uudistettuihin järjestelmiin. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 564 final.

1

(2)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.

2

(3)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”, hyväksytty 20. lokakuuta 2021 (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/fi/pdf

5

(6)  https://www.renovate-europe.eu/wp-content/uploads/2020/06/BPIE-Research-Layout_FINALPDF_08.06.pdf

6

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/138 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/138

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta”

(COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)) ja

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strateginen käyttöönottosuunnitelma useista täydentävistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi”

(COM(2021) 560 final)

(2022/C 152/23)

| Esittelijä: | John COMER |
| --- | --- |

Esittelijä:

John COMER

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 30.7.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Euroopan komissio, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 90 ja 91 artikla, 170 ja 171 artikla sekä 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 137/4/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 30.7.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Euroopan komissio, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 90 ja 91 artikla, 170 ja 171 artikla sekä 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

9.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

137/4/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevaksi asetukseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Akkukäyttöiset sähköajoneuvot (BEV) näyttävät nousevan useimpien autovalmistajien suosimaksi vaihtoehdoksi. Litiumin puute (todennäköisesti lyhyellä aikavälillä) ja hinnan nousu vaikeuttavat akkukäyttöisten sähköajoneuvojen nopeaa käyttöönottoa samoin kuin erittäin myöhään käynnistynyt tehokkaampien varastointijärjestelmien tutkimus- ja kehittämistoiminta. Mahdollisuus jatkaa tutkimusta ja teknologian kehittämistä voi kuitenkin auttaa lieventämään näitä nykyisiä ongelmia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Maailmassa on suuria litiumvarantoja. Chilellä on suurimmat tunnetut litiumvarannot ja sen jälkeen suurimmat ovat Australialla ja Kiinalla. On investoitava uusiin kaivoksiin, jotta voidaan helpottaa nykyistä tiukkaa tarjontatilannetta. Kaivostoimintaan liittyy ympäristöongelmia, joita ovat erityisesti suuri veden tarve ja mahdollinen myrkyllisten kemikaalien aiheuttama saastuminen, ja usein vakavia sosiaalisia ongelmia. ETSK on erittäin huolissaan näistä kansainvälisen kaupan näkökohdista. Kansainvälisten kauppasopimusten ja arvoketjujen on täytettävä ekologisen ja kestävän kehityksen vaatimukset, ja niihin on sisällyttävä yrityksiä sitovia huolellisuusvelvoitteita (1). EU:ssa litiumin louhinta on mahdollista Portugalissa, mikäli ympäristökysymykset ovat ratkaistavissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin laaja käyttöönotto koko EU:ssa on välttämätöntä, ja sijoittajien on saatava luottamusta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin perustamiseen. Viranomaisten on varmistettava, että vaihtoehtoisia polttoaineita ja latausasemia on käytettävissä tarvittaessa, erityisesti alueilla, joilla tällaisten palvelujen tarjoaminen ei ole vielä taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK huomauttaa, että uusiutuvat polttoaineet, biopolttoaineet mukaan luettuina, ovat merkittävässä asemassa välittömästi saatavilla olevana ja kohtuuhintaisena ratkaisuna erityisesti raskaille hyötyajoneuvoille ja maanteiden pitkän matkan tavaraliikenteelle. Kaikkien vaihtoehtoisten ja uusiutuvien polttoaineiden kasvihuonekaasujalanjälkeen on kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sähköverkon parantaminen on asetettava välittömästi etusijalle pikalatausasemien saatavuuden sekä vetypolttoaineiden ja muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden valmistuksen helpottamiseksi. Lisäksi on asennettava kaksisuuntaiset älykkäät mittarit, jotka mahdollistavat sähkön virtaamisen molempiin suuntiin. Suunnittelua ja sääntelyä koskevat vaatimukset on tarkistettava, jotta voidaan välttää viivästykset verkon uudistamisessa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Liikenteen hiilestä irtautuminen liittyy kriittisesti vihreän sähkön tuotannon nopeaan kasvuun. Sähköinen liikkuminen on ilmastopoliittisesti järkevä vaihtoehto vain vihreällä sähköllä, minkä vuoksi vihreään sähköön tehtävien investointien lisääminen on välttämätöntä. Komission on edistettävä paljon nykyistä enemmän tuottajakuluttajamallien yhteistä kehittämistä ja otettava ne paljon tiiviimmin mukaan pohdintoihin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | On tarpeen tukea suuria julkisia investointeja tutkimukseen ja kehitykseen tieteellisessä ja teknologisessa työssä akkujen, ja erityisesti niiden koon, kapasiteetin ja käyttöajan, parantamiseksi. Jos tutkimustulosten ansiosta voidaan vähentää ajoneuvojen akkujen litiumtarvetta, se vähentäisi riippuvuuttamme niukasta maailmanlaajuisesta, EU:n ulkopuolelta tulevasta tarjonnasta. Tämä mahdollisuus parantaisi EU:n kapasiteettia suhteessa uusiutuvan energian nopeaan käyttöönottoon liikenteessä, mikä johtaisi kestävään liikkuvuuteen. Lisäksi tarvitaan kiireellisesti tutkimusta ja kehitystä sekä teknologian kehittämistä, jotta voidaan arvioida ja edistää kaikkia mahdollisia vaihtoehtoisia polttoaineita ja ottaa huomioon kaikki liikennemuodot. Ei olisi viisasta tulla riippuvaiseksi vain yhdestä järjestelmästä. Erityisesti olisi tarkasteltava vihreän vedyn tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Suurin osa kuluttajista tulee ostamaan akkusähköautoja vasta, kun he voivat olla varmoja siitä, että käytössä on riittävä latausinfrastruktuuri. Jopa kuluttajien, jotka ajavat pitkiä matkoja vain harvoin, on voitava olla varmoja siitä, että he voivat tarvittaessa kulkea pitkiä matkoja akkukäyttöisellä sähköajoneuvolla. Siksi tämä asetus on niin tärkeä, ja se on pantava kattavasti täytäntöön kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että infrastruktuurin on oltava kaikilta osin täysin yhteentoimiva kaikkialla EU:ssa. Ei saa tulla tilannetta, jossa kuljettajilla on oltava autoissaan mukana erilaisia adaptereita, jotta he voisivat käyttää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kertaluonteisiin maksuihin käytettävä QR-koodi (Quick Response Code) ei ole EU:ssa yleisesti käytetty maksujärjestelmä, huolimatta komission toteamuksesta 5 artiklan 2 kohdassa. ETSK ennakoi, että tämän vaihtoehdon käyttäminen aiheuttaa saavutettavuusongelmia monille käyttäjäryhmille. ETSK vastustaa tilannetta, jossa QR-koodin käyttö on ainoa tapa suorittaa kertaluonteinen maksu. Maksukortinlukijoiden on oltava käytettävissä kaikissa kertamaksuissa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä vahvistetaan laskelmat erilaisiin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen määrittelylle. Niillä ei kuitenkaan ole ihmisten ostopäätösten kannalta paljonkaan merkitystä, koska ajoneuvojen kasvihuonekaasupäästöarvoja ei juurikaan tunneta eikä autonvalmistajien tai automyyjien tekemiä ilmoituksia todenneta riittävästi. Tämä tilanne on korjattava. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK pitää valitettavana, ettei käytännössä käydä lainkaan strategista keskustelua panoksesta, jonka kansalaiset ja osuuskunnat mutta myös ammattiliitot ja työnantajat voisivat antaa, vaikka Euroopan energiaunionin tavoitteena on asettaa kansalaiset ja näin ollen hajautetut ratkaisut keskeiseen asemaan ja vaikka on käymässä selväksi, että suuri osa sähköisen liikkumisen edellyttämistä latauksista tapahtuu kotona tai työpaikalla. ETSK:n mielestä tarvitaankin uusi strategia, joka vastaa paremmin Euroopan energiaunionin kansalaiskeskeisyyden tavoitetta, jotta voidaan edistää kansalaisten, osuuskuntien, ammattiliittojen ja työnantajien vahvempaa osallistumista yhteistoimiin liikenteen hiilestä irtautumisen nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.13

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Tehokas liikkuvuusjärjestelmä on EU:n kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin edellytys kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Liikenteen osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on noin 25 prosenttia, ja sillä on myös vakavia vaikutuksia kaupunkialueiden ilmanlaatuun. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio hyväksyi joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan tiedonannon, jossa kehotetaan vähentämään liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, samalla kun pyritään nollapäästötavoitteen saavuttamiseen. Komissio hyväksyi syyskuussa 2020 ehdotuksensa eurooppalaiseksi ilmastolaiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (55-valmiuspaketti). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio hyväksyi joulukuussa 2020 tiedonannon kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevasta strategiasta. Strategia luo perustan EU:n liikenteen muutokselle älykkään ja kestävän tulevaisuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tällä ehdotuksella luodaan uusi asetus vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja kumotaan Euroopan parlameintin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU (2). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Direktiivi 2014/94/EU tuli voimaan vuonna 2014. Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurista annettu direktiivi on yhteinen toimenpidekehys vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottamiseksi ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Direktiivissä asetetaan vähimmäisvaatimukset vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin luomiselle, mukaan lukien sähköajoneuvojen latausasemat sekä maakaasun ja vedyn tankkausasemat, ja tämä on toteutettava ei-sitovien kansallisten toimintakehysten avulla. Tämän strategian tarkoituksena on mahdollistaa rajatylittävä liikkuminen TEN-T-verkoissa kaikissa liikennemuodoissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Hiljattain annetussa direktiivin soveltamista koskevassa kertomuksessa komissio katsoi, että täytäntöönpanossa on edistytty jonkin verran, mutta totesi, ettei EU:ssa ole kattavaa ja yhtenäistä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriverkostoa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio suoritti myös jälkiarvioinnin tästä direktiivistä. Arvioinnissa todettiin, että direktiivi ei palvele hyvin vuoden 2030 korotetun ilmastotavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tämä ehdotettu asetus on osa 55-valmiuspaketin toisiinsa liittyvien politiikkojen kokonaisuutta, jossa esitetään kaikilla aloilla vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat toimet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ehdotetun asetuksen erityistavoitteet ovat: |
| --- | --- |

2.10

| 2.10.1 | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin vähimmäistason varmistaminen, jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävät ajoneuvot voidaan ottaa huomioon kaikissa liikennemuodoissa ja kaikissa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.10.2 | infrastruktuurin täyden yhteentoimivuuden varmistaminen |
| --- | --- |

2.10.2

| 2.10.3 | täydellisten käyttäjätietojen ja kaikkien mahdollisten maksutapojen varmistaminen. |
| --- | --- |

2.10.3

| 2.11 | Komissio katsoo, että vain yhteisellä eurooppalaisella lainsäädäntökehyksellä voidaan saavuttaa liikennealan hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet kaikissa liikennemuodoissa ja kaikissa jäsenvaltioissa yhtenäisellä ja johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Laajan vaikutustenarviointikertomuksen jälkeen komissio päätti hyväksyä toimintavaihtoehdon 2. Tässä vaihtoehdossa ehdotettiin pakollisia ajoneuvokantaperusteisia tavoitteita kevyiden hyötyajoneuvojen latauspisteille ja etäisyyteen perustuvien tavoitteiden asettamista kaikille maantieajoneuvoille TEN-T-verkossa, mukaan lukien raskaiden hyötyajoneuvojen infrastruktuurin kaupunkisolmukohdille. Lisäksi annetaan yksityiskohtaisia säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen liikenneverkon satamia ja lentoasemia, mutta pakollisia tavoitteita ei aseteta. Tämä vaihtoehto mahdollistaa maksutapojen, fyysisten standardien ja viestintästandardien sekä kuluttajien oikeuksien paremman yhdenmukaistamisen. Se myös vahvistaisi hintojen läpinäkyvyyttä ja käyttäjätietoja sekä sisältäisi lataus- ja tankkausasemien opasteet. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Asetusta pidettiin parhaana vaihtoehtona haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tarkistettu kansallinen toimintakehys vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikennealalla ja kyseisen infrastruktuurin käyttöönottamiseksi vahvistettujen säännösten ja pakollisten tavoitteiden mukaisesti. Asetus sisältää myös säännökset strategian laatimisesta vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa varten muissa liikennemuodoissa, joissa ei ole pakollisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Jäsenmaat raportoivat komissiolle säännöllisesti. Komissio seuraa kunkin jäsenvaltion edistymistä ja raportoi siitä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Asetus sisältää säännöksiä siitä, että jäsenvaltioiden on varmistettava maasähkön vähimmäistarjonta tietyille merialuksille merisatamissa ja sisävesialuksille tietyin poikkeuksin. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Sähkön toimitukselle pysäköidyille ilma-aluksille TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon lentoasemilla on vähimmäissäännökset. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Asetuksen 3 artiklassa asetetaan tavoitteet kevyiden hyötyajoneuvojen latausinfrastruktuurille. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Asetuksen 4 artiklassa asetetaan tavoitteet raskaiden hyötyajoneuvojen latausinfrastruktuurille. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Vedyn tankkausinfrastruktuuria koskevat tavoitteet esitetään 6 artiklassa. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkolle on tammikuuhun 2025 mennessä saavutettavia tavoitteita, jotka koskevat asianmukaista määrää julkisesti saatavilla olevia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä alueilla, joilla sille on kysyntää. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Merisatamien ja sisävesisatamien maasähkön tavoitteet on esitetty artikloissa 9 ja 10. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Nesteytetyn maakaasun toimituksia merisatamissa koskevat tavoitteet esitetään 11 artiklassa. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Tavoitteet, jotka koskevat sähkön tarjontaa pysäköidyille ilma-aluksille, on esitetty 12 artiklassa. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Ehdotuksen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa komissio ehdottaa, että matalatehoiset latausasemat varustetaan ”laajalti unionissa käytössä olevalla” maksuvälineellä, jotta kuluttajat voivat maksaa kertaluontoisesti. Tämä maksuväline voi olla joko (1) maksukortinlukija (2) lähimaksun mahdollistava kortinlukija tai (3) maksutapahtuman mahdollistava QR-koodi. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Komissio laatii tiedonannossaan COM(2021) 560 final strategisen suunnitelman täydentävistä toimista, joilla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopeaa käyttöönottoa. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Verkkojen Eurooppa -väline 2021–2027 (CEF II) käsittelee ilmastonmuutosta. Sillä perustetaan tähän tarkoitukseen vaihtoehtoisten polttoaineiden väline, jolla rahoitetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria yhdistämällä Verkkojen Eurooppa -välineen avustuksia ja rahoituslaitosten myöntämiä varoja investointeihin kohdistuvan vaikutuksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto tukevat investointeja tutkimukseen, innovointiin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon vähemmän kehittyneissä jäsenvaltioissa ja alueilla. |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Komissio toteaa, että nyt tarvitaan tehokasta ja tuloksellista rajat ylittävää ja monialaista yhteistyötä kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien välillä avoimen, läpinäkyvän ja yhteentoimivan infrastruktuurin ja saumattomien infrastruktuuripalvelujen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.29

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Liikennesektorin osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on 22,3 prosenttia, ja tieliikenteen osuus kasvihuonekaasupäästöistä on 21 prosenttia. Henkilöautojen osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on 12,8 prosenttia, pakettiautojen 2,5 prosenttia ja raskaan liikenteen ja linja-autojen 5,6 prosenttia (lähde: Euroopan ympäristökeskus 2017, lukuun ottamatta kansainvälisiä ja meriliikenteen päästöjä). Euroopan komission vuonna 2018 laatiman raportin mukaan EU:n liikennesektorin päästöt kasvoivat vuoden 1990 14,8 prosentista 24,6 prosenttiin vuonna 2018. Liikennealan nopea hiilestä irtautuminen on olennaista Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK pitää tätä asetusta myönteisenä askeleena kohti liikenteen hiilestä irtautumista. On tärkeää, että kaikkien liikennepalvelujen laatu säilytetään koko hiilestä irtautumisen prosessin ajan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää valitettavana, ettei käytännössä käydä lainkaan strategista keskustelua panoksesta, jonka kansalaiset, osuuskunnat, ammattiliitot ja työnantajat voisivat antaa latausinfrastruktuurin kehittämistä ajatellen, vaikka Euroopan energiaunionin tavoitteena on asettaa kansalaiset ja näin ollen hajautetut ratkaisut keskeiseen asemaan, erityisesti kun on käymässä selväksi, että merkittävä osa sähköisen liikkumisen edellyttämistä latauksista tapahtuu kotona tai työpaikalla. ETSK kehottaakin komissiota aloittamaan strategisen keskustelun aiheesta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sähköajoneuvojen laaja käyttöönotto edellyttää ajan mittaan sähköntuotannon lisäämistä ja verkon parantamista nopeaa latausta varten erityisesti akkukäyttöisten sähkörekkojen osalta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Asetuksessa mainitaan kaksisuuntaisten älykkäiden mittausjärjestelmien tarve, jotta sähkö voi kulkea molempiin suuntiin: sähköverkosta ajoneuvoon ja ajoneuvosta sähköverkkoon. Tätä mahdollisuutta on laajennettava huomattavasti, jotta voidaan parantaa sähköntarjonnan puutteita sähkön huippukuormituksen aikana. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On otettava käyttöön useita älykkäitä sähköjärjestelmiä, jotta voidaan helpottaa seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Ajoneuvot on kytketty verkkoon mutta ne eivät aloita latausta ennen kuin sähköverkosta on saatu signaali, ja latauksen olisi mahdollisuuksien mukaan tapahduttava edullisempaan hintaan huippuhinnan laskettua. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Kaksisuuntainen latausteknologia eli V2G-lataus mahdollistaisi ajoneuvojen latauksen sellaisina aikoina, joina voidaan hyödyntää uusiutuvien lähteiden ylijäämäenergiaa, ja sen jälkeen sähköauto palauttaisi osan tästä varastoidusta energiasta sähköverkkoon huippukysynnän aikana. Kun kysyntä laantuu, sähköauto ladattaisiin uudelleen. Tämä soveltuisi erityisesti koulubusseille ja muille ajoneuvoille, jotka ovat pitkään käyttämättöminä. Toimittajan tulisi saada tästä taloudellista hyötyä. Tästä syystä on pohdittava ja mahdollistettava paljon nykyistä enemmän myös kansalaisia osallistavia hajautettuja ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteisiin, jotka on asetettu vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa varten. Tämä antaa luottamusta sekä vaihtoehtoisiin polttoaineisiin sijoittaville että päästöttömien ajoneuvojen ja vähäpäästöisten ajoneuvojen mahdollisille ostajille. Vaihtoehtoiset polttoaineet ja uusiutuvat polttoaineet, kestävät biopolttoaineet mukaan luettuina, ovat ensiarvoisen tärkeitä raskaille hyötyajoneuvoille erityisesti maanteiden pitkän matkan tavaraliikenteen osalta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toimintapolitiikkojen avulla on varmistettava, että vältetään latauspisteille syntyviä pitkiä jonoja ja hitaita latauspisteitä, jotta kuluttajat voivat luottaa latausjärjestelmään. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Vihreän kehityksen ohjelmassa komissio totesi, että EU:ssa tarvitaan miljoona julkista lataus- ja tankkausasemaa vuoteen 2025 mennessä ja että komission tavoitteena on 30 miljoonaa päästötöntä ajoneuvoa vuoteen 2030 mennessä. Nämä ovat hyvin kunnianhimoisia tavoitteita, joiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden hallituksilta ja komissiolta suurta päättäväisyyttä sekä kansalaisten tukea. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | On tarpeen poistaa useita esteitä, jotka haittaavat näiden tavoitteiden saavuttamista: |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | poistetaan suhteettomat suunnitteluvaatimukset lataus- ja tankkausinfrastruktuurin koko ja laajuus huomioon ottaen |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | varmistetaan, että kaavoituslainsäädäntö mahdollistaa vedyn tuotannon paikan päällä |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | lyhennetään sähköverkkoon kytkeytymiseen kuluvaa aikaa |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | valmistellaan nopeutettuja suunnitelmia sähköverkon parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.10 | Ilma- ja meriliikenteen hiilestä irtautuminen edellyttää kunnianhimoisempia tavoitteita ja määrätietoisempaa pyrkimystä alojen tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä niille sopivimpien vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | Litium on olennaisen tärkeä maametalli ja kriittinen raaka-aine nykyaikaisille ladattaville akuille. Reutersin mukaan markkina-analyysi Benchmark Mineral Intelligence (BMI) ennustaa akuuttia litiumin puutetta vuodesta 2022 alkaen. Tämä voisi hidastaa sähköajoneuvojen valmistusta. Lukasz Bednarski esittää uudessa kirjassaan Lithium (kustantaja Hurst), että litium tulee olemaan yhtä tärkeää 2000-luvun teollisuustalouksissa kuin öljy 1900-luvulla. Sen vuoksi on tarpeen tutkia ja edistää muita vähäpäästöisiä ja päästöttömiä polttoaineita, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoja kuluttajille ja vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On edelleen edistettävä ja tutkittava synteettistä polttoainetta hyödyntävien ja vetykäyttöisten ajoneuvojen käyttöä, jotta voidaan selvittää niiden potentiaali mahdollisimman nopeassa liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Polttomoottoreita tullaan käyttämään vielä jonkin aikaa. Tässä yhteydessä on tutkittava ja edistettävä synteettisten polttoaineiden potentiaalia. Synteettisiä polttoaineita voidaan käyttää polttomoottoreissa ja ladattavissa hybridiajoneuvoissa, ja ne voivat hyödyntää olemassa olevaa huoltoasemaverkostoa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK huomauttaa, että uusiutuvat polttoaineet, biopolttoaineet mukaan luettuina, ovat merkittävässä asemassa välittömästi saatavilla olevana ja kohtuuhintaisena ratkaisuna erityisesti raskaille hyötyajoneuvoille ja maanteiden pitkän matkan tavaraliikenteelle. Biopolttoaineiden tuotannon kasvihuonekaasujalanjälkeen on kiinnitettävä huomiota samalla tavoin kuin esimerkiksi sähköajoneuvoihin toimitettavan sähkön ja vedyn tuotannon kohdalla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Biopolttoaineiden hiilijalanjäljen on ajoneuvoissa käytettäessä oltava pienempi kuin fossiilisten polttoaineiden. Ongelmana on biopolttoaineiden tuotantoprosessi, joka voi aiheuttaa merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä ja vaikuttaa haitallisesti maankäyttöön erityisesti silloin, kun se johtaa metsäkatoon. Esimerkiksi palmuöljyn käyttö ei ole kestävää. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK suosittelee, että olisi edistettävä sellaisten biopolttoaineiden käyttöä, joista aiheutuu vähiten kasvihuonekaasupäästöjä sekä valmistuksen aikana että liikenteessä käytettäessä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Joukkoliikenteen puutteen vuoksi maaseutualueet ovat riippuvaisempia autoliikenteestä kuin kaupunkialueet. Maaseutuasutus on yleensä hyvin hajanaista, joten monilla tällaisilla alueilla ei ole mahdollista tarjota laajaa joukkoliikennejärjestelmää. Jos vaihtoehtoisia kuljetusvälineitä ei ole, maaseudulla asuvat kärsivät suuresti bensiinin ja dieselin korkeista hiiliveroista. Euroopan kuluttajaliitto totesi huhtikuussa 2021 julkaistussa raportissaan, että maaseutualueilla asuville paljon ajaville kuljettajille siirtyminen akkukäyttöisiin sähköajoneuvoihin tuo konkreettisia etuja, etenkin jos sähköauton omistajuus yhdistetään paikan päällä uusiutuvista energialähteistä tuotettuun sähköön. Liiton näkemyksellä on ansionsa, mikäli suuriin aloituskustannuksiin voidaan myöntää tukea ja mikäli ylipäätään sallitaan vastaavat yhteisesti ylläpidettävät tuotanto- ja latausasemat. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | On tärkeää parantaa maaseutualueiden tarpeiden mukaista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria. Sähköajoneuvojen käyttöönoton edistämisen lisäksi on myös vauhditettava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä nykyisessä ajoneuvokannassa edistämällä kestäviä biopolttoaineita, synteettisiä polttoaineita sekä hybridi- ja ladattavia hybridiajoneuvoja. Myös uusiutuvan vedyn potentiaalia on lisättävä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Raskaan liikenteen alalla on toteutettava erittäin päättäväisiä toimia vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottamiseksi. Noin 98 prosenttia jäsenmaiden rekka-autoista kulkee dieselillä. Tähän mennessä on kiinnitetty enemmän huomiota kevyisiin kuin raskaisiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Akkukäyttöisiä sähkörekkoja sekä hybridi- ja ladattavia hybridirekkoja on otettava käyttöön laajalti. Näin voidaan tehdä vain, jos riittävä lataus on mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa. Se edellyttää myös riittävää rahoitusta, jotta ajoneuvokannan tarkoituksenmukainen korvaaminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Rekat vaativat suuren tehon ja nopean latauksen varikoilla sekä tienvarsilatausasemilla. Mahdollisuus varata paikka etukäteen latausasemalla olisi erittäin hyödyllinen. Enimmillään 350 kW:n latureita on pilotoitu, mutta on kehitettävä jopa 1 MW:n latureita latausaikojen lyhentämiseksi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Sähköverkkoa on mukautettava etukäteen, jotta rekkojen nopeaa lataamista varten voidaan asettaa näin suuria tehovaatimuksia. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vedyn uskotaan olevan lupaava vaihtoehto käytettäväksi kaukoliikenteessä. ETSK suhtautuu myönteisesti asetettuihin tavoitteisiin vetyasemien käyttöönottamiseksi. Tavoitteena on pitkällä aikavälillä oltava uusiutuva vety eikä sininen vety. Metaanista tuotetun vedyn osalta tulisi ottaa huomioon metaanin suuri vuotoriski koko talteenotto- ja kuljetusketjussa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Vetyä voidaan käyttää myös polttomoottoriajoneuvojen polttoaineena pienin mukautuksin. Lisätutkimukset ovat tarpeellisia tämän ehdotuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen yhdenmukaistaa vedyn paine 700 baariin. Vedyllä on alhainen energiatiheys, joten sitä varten tarvitaan paljon säiliötilaa. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Ihanteellinen tilanne olisi vedyn tuottaminen paikan päällä mahdollisuuksien mukaan. Esteitä tällaiselle kehitykselle on tarkasteltava ottaen asianmukaisesti huomioon vedyn käsittelyn edellyttämät tiukat terveys- ja turvallisuustoimenpiteet. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Vetyä voidaan toimittaa rekka-autoilla ja putkistoilla. Vedyn alhaisen energiatiheyden vuoksi rekkatoimitukset edellyttäisivät paljon enemmän kuljetuksia kuin bensiinin ja dieselin toimitukset. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK on tietoinen siitä, että uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä vahvistetaan selkeät laskelmat erilaisiin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen määrittelylle. Niillä ei kuitenkaan ole ihmisten ostopäätösten kannalta paljonkaan merkitystä, koska näitä arvoja ei juurikaan tunneta eivätkä autonvalmistajat tai automyyjät ilmoita niistä. Tämä tilanne on korjattava. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopea käyttöönotto edellyttää huomattavaa ennakkorahoitusta, jotta järjestelmästä tulee taloudellisesti kannattava lataus- ja tankkausasemiin sijoittaville. |
| --- | --- |

4.19

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. lausunnot EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118 ja EUVL C 123, 9.4.2021, s. 59.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

2

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/145

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta”

(COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD))

(2022/C 152/24)

| Esittelijä: | Constantine CATSAMBIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Constantine CATSAMBIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021 Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos | |
| (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 225/2/12 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021 Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

9.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

225/2/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (”FuelEU Maritime -asetusehdotus”) (1). Ehdotuksen avulla pyritään edistämään vuodelle 2050 vahvistettujen EU:n ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamista laatimalla EU:n polttoainenormi, jossa asetetaan kasvihuonekaasuintensiteetille jatkuvasti tiukkenevia vaatimuksia, ja lisäämällä uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kysyntää meriliikenteessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että merenkulun kansainvälisen luonteen vuoksi Euroopan komission asetusehdotus olisi yhdenmukaistettava Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) sääntöjen kanssa, mukaan lukien säännöt alusten käyttämien polttoaineiden turvallisuudesta. Tällä hetkellä kansainvälinen laivaliikenne on hyvin riippuvaista fossiilisista polttoaineista. Täydellinen hiilestä irtautuminen edellyttää, että vaihtoehtoisia vähähiilisiä tai hiilettömiä meripolttoaineita tai käänteentekeviä käyttövoimateknologioita tai molempia tulee laajalti saataville. Jotta tähän lopulta päästäisiin, on tehtävä tiivistä yhteistyötä meriklusterin ja toimitusketjun kaikkien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vihreän kehityksen ohjelman ilmastoneutraaliustavoitteet ja kunnianhimoinen 55-valmiuspaketti säädöksineen ovat toivottavia merenkulkualan ja myös muiden alojen viherryttämiseksi ja irrottamiseksi ajan mittaan hiilestä. Samaan aikaan tulee ottaa suuren yleisön etujen mukaisesti huomioon tämän siirtymän sosiaalinen ulottuvuus. Kyseinen energiasiirtymä ja laivaliikenteen hiilestä irtautumiseen tähtäävä muutosprosessi voivat toisin sanoen onnistua vain, jos ne hyväksytään yhteiskunnassa ja lisäksi laivaliikenteen ja muiden alojen toimintamalli turvataan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että FuelEU Maritime -asetusehdotus vaikuttaa laivaliikenteen alaan kohtuuttoman paljon verrattuna muihin toimialoihin: vuoteen 2030 ulottuvat lyhyen aikavälin toimenpiteet on kuvailtu asianmukaisesti, mutta pitkän aikavälin muutokset, joilla suurin osa kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä on tarkoitus saavuttaa vuosina 2030–2050, ovat vielä suurelta osin pelkkää hakuammuntaa, sillä ne edellyttävät teknologioita, joita ei ole vielä kehitetty, saati kypsytelty. Ehdotuksen sääntelyosioihin olisikin sisällytettävä tiettyä joustoa, jotta ala pystyy mukautumaan uuteen sääntelyyn. Tutkimus- ja kehittämistoiminnalle (t&k) tarvitaan kiireellisesti keskitettyä tukea tietämyksen kehityksen nopeuttamiseksi ja siten riskien hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että 55-valmiuspaketin säädösehdotusten osana FuelEU-aloitteessa tulee huolehtia tarjonnan, jakelun ja kysynnän keskinäisestä synergiasta, yhtenäisyydestä ja johdonmukaisuudesta. FuelEU-asetusehdotuksessa edellytetään kuitenkin nykyisellään tiettyjen vähähiilisten polttoaineiden käyttöä ilman etukäteisarviointia niiden maailmanlaajuisesta saatavuudesta ja kustannuksista, vaikka kaikki vaihtoehtoiset polttoaineet olisi sallittava. Tämä saattaa loppujen lopuksi vääristää kilpailua, sillä kyseisiä polttoaineita on tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa saatavilla vain hyvin vähän. Vastuu uusiutuvien vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämisestä ja saatavuudesta on polttoaineiden toimittajilla, ja puhtaampien polttoaineiden käyttöön olisi kannustettava. Jotta tavoitteisiin voidaan päästä, fossiilisten ja vaihtoehtoisten polttoaineiden välisen hintaeron on kavennuttava, puhtaammista polttoaineista on tultava kohtuuhintaisempia ja niiden saatavuuden on parannuttava. Toimia ja aktiivista panosta tarvitaan kaikilta merenkulkualan arvoketjun toimijoilta, erityisesti polttoaineiden tuottajilta ja energian toimittajilta sekä moottorien valmistajilta mutta myös satamilta, rahtaajilta ja asianomaisten työntekijöiden edustajilta kaikilla sektoreilla. Näin voitaisiin mahdollisesti saada vaihtoehtoisten polttoaineiden kysyntä kasvuun ehdotetun FuelEU-asetuksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

2.   Taustaa

| 2.1 | ETSK katsoo laivaliikenteen vaikuttavan koko toimitusketjuun, sillä lähes 90 prosenttia maailman tavaraliikenteestä kulkee meritse. Komitea katsoo myös, että maailman joka kolkkaan ulottuva EU:n merenkulku on strateginen voimavara ja antaa unionille mahdollisuuden turvata geopoliittisen riippumattomuutensa ja vahvistaa taloudellista ja teollista häiriönsietokykyään ja suvereniteettiaan. Vuonna 2019 noin 46 prosenttia EU:n ulkopuolelle suuntautuneesta viennistä ja 56 prosenttia EU:n ulkopuolelta tuoduista tavaroista kuljetettiin meritse (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n kauppalaivaston kantavuus on 810 miljoonaa tonnia, ja aluksia on kaiken kaikkiaan 23 400. Niiden osuus maailman aluskannasta vuonna 2020 oli 39,5 prosenttia. Merenkulun taloudellinen kokonaisvaikutus EU:n bruttokansantuotteeseen on 149 miljardia euroa, ja ala työllistää noin 2 miljoonaa henkeä. On syytä huomata, että jokainen merenkulkualan bruttokansantuotteeseen tuoma miljoona euroa tuottaa 1,8 miljoonan euron tukivaikutuksen muualla EU:n taloudessa (2). Tuoreimpien arvioiden mukaan (3) laivaliikenteen kokonaispäästöjen osuus kaikista ihmisen toiminnan aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä on kasvanut 2,76 prosentista 2,89 prosenttiin vuosina 2012–2018. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK toteaa, että eurooppalainen merenkulku on sitoutunut meriturvallisuuteen ja meriympäristön suojeluun ja osallistuu tähän liittyen kansainvälisiin ja EU:n pyrkimyksiin edistää vähähiilisyyttä. Komitea kiinnittää lisäksi huomion siihen, että Euroopan merenkulkuala on ottanut nämä haasteet vastaan ja pyrkii johtoasemaan ympäristöystävällisen merenkulun alalla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | FuelEU Maritime -asetuksella otetaan käyttöön normit, joiden mukaan EU:n satamiin saapuvilla, siellä laiturissa olevilla tai sieltä lähtevillä aluksilla käytetyn polttoaineen keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä tulee vähentää asteittain. Jos näitä vaatimuksia ei noudateta, varustamoille määrätään hallinnollisia seuraamusmaksuja, joista saatavilla varoilla on ilmeisesti tarkoitus tukea hankkeita, joiden avulla pyritään nopeuttamaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja erityisesti biopolttoaineiden käyttöä meriliikenteessä. Ehdotettua asetusta sovelletaan yksipuolisesti myös kansainväliseen laivaliikenteeseen, sillä sen soveltamisala vastaa EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan ehdotuksen (4) soveltamisalaa. Siinä säädetään myös velvollisuudesta käyttää maasähköä kahdessa alustyypissä – matkustaja- ja konttialuksilla – tammikuun 1. päivästä 2030 alkaen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK panee merkille, että FuelEU Maritime -asetusehdotuksessa tunnustetaan aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa) mukaisesti aluksen rahtaajan olennainen rooli: tämä taho vastaa yleensä aluksen polttoaineen, reitin, lastin ja nopeuden valinnasta ja näiden valintojen johdosta kuluvan polttoaineen kustannuksista (johdanto-osan 6 kappale). Tämä on myönteistä. Rahtaajien vastuuvelvollisuuden tunnustaminen on kuitenkin tärkeä keskustelunaihe sääntelyprosessin seuraavassa vaiheessa käytävissä neuvotteluissa, joihin osallistuvat myös Euroopan parlamentti ja EU:n neuvosto. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Vihreän kehityksen ohjelman ilmastoneutraaliustavoitteet ja kunnianhimoinen 55-valmiuspaketti säädöksineen ovat toivottavia merenkulkualan ja myös muiden alojen viherryttämiseksi ja irrottamiseksi ajan mittaan hiilestä. Samaan aikaan tulee ottaa suuren yleisön etujen mukaisesti huomioon tämän siirtymän sosiaalinen ulottuvuus. Kyseinen energiasiirtymä ja laivaliikenteen hiilestä irtautumiseen tähtäävä muutosprosessi voivat toisin sanoen onnistua vain, jos ne saavat yhteiskunnan tuen ja hyväksynnän ja lisäksi laivaliikenteen ja muiden alojen toimintamalli turvataan. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää välttämättä täsmätoimenpiteitä esimerkiksi uusien työpaikkojen luomiseksi, kansanterveyden kohentamiseksi sekä ilmastotoimiin ja ympäristönsuojeluun liittyvien hillintätoimien tehostamiseksi. Toimia ja aktiivista panosta tarvitaan kaikilta merenkulkualan arvoketjun toimijoilta, erityisesti polttoaineiden tuottajilta ja energian toimittajilta sekä moottorien valmistajilta mutta myös satamilta, rahtaajilta ja työntekijöiden edustajilta kaikilla asianomaisilla sektoreilla. Hyvin kohdennettu, selkeä, syklinen ja avoin viestintä on olennaisen tärkeää yhteiskunnan osallistumisen ja tuen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | FuelEU Maritime -asetusehdotus vaikuttaa laivaliikenteen alaan epätasaisesti muihin toimialoihin verrattuna. Vuoteen 2030 ulottuvat lyhyen aikavälin toimenpiteet on kuvailtu asianmukaisesti, mutta pitkän aikavälin muutokset, joilla suurin osa kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä on tarkoitus saavuttaa vuosina 2030–2050, ovat vielä suurelta osin pelkkää hakuammuntaa, sillä ne edellyttävät teknologioita, joita ei ole vielä kehitetty, saati kypsytelty. Se, millä tavoin merenkulkuala voi tehdä itsestään ilmastoneutraalin vuoteen 2050 mennessä, on toisin sanoen edelleen epävarmaa, ja teknologisia vaihtoehtoja on runsaasti. Mahdollisten vaihtoehtojen saatavuuteen, turvallisuuteen, jakeluun ja kustannuksiin liittyy lisäksi merkittäviä avoimia kysymyksiä. Ehdotuksen sääntelyosioihin olisikin sisällytettävä tiettyä joustoa, jotta ala pystyy mukautumaan uuteen sääntelyyn. Suurta aikapainetta aiheutuu myös siitä, että koko alan kaikki sidosryhmät tarvitsevat paljon aikaa muutosten toteuttamiseksi ja niiden on tehtävä alkuvaiheessa raskaita investointeja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Päästömäärien kehitys pyrittäessä kokonaan eroon hiilestä riippuu yhtäältä taloudellisesti kannattavien ja turvallisten päästöttömien polttoaineiden ja teknologioiden markkinoille saattamisesta ja käyttöönotosta. Toisaalta tarvitaan uusia käyttövoiman lähteitä, uusia vähähiilisiä tai hiilettömiä polttoaineita, joita on saatavilla kaikkialla maailmassa, sekä toimitusketjun sidosryhmien yhteisiä toimia, jotta hiilestä voidaan lopulta irtautua kokonaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Esitetyn 55-valmiuspaketin säädösehdotusten osana FuelEU-aloitteessa tulee huolehtia tarjonnan, jakelun ja kysynnän keskinäisestä synergiasta, yhtenäisyydestä ja johdonmukaisuudesta. Tässä tarkoituksessa pitää varmistaa tosiasiallinen täydentävyys uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (RED) (5) kanssa etenkin uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tarjonnan osalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen (6) kanssa EU:n satamien jakeluinfrastruktuurin osalta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tätä varten on myös olennaisen tärkeää tarjota oikeasuhtaisia kysynnän ja tarjonnan kannustimia. FuelEU-asetusehdotuksessa edellytetään kuitenkin nykyisellään tiettyjen vähähiilisten polttoaineiden käyttöä ilman etukäteisarviointia niiden maailmanlaajuisesta saatavuudesta ja kustannuksista, vaikka kaikki vaihtoehtoiset polttoaineet olisi sallittava. Tämä saattaa loppujen lopuksi vääristää kilpailua, sillä kyseisiä polttoaineita on tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa saatavilla vain hyvin vähän. Vastuu uusiutuvien vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämisestä ja saatavuudesta on polttoaineiden toimittajilla, ja puhtaampien polttoaineiden käyttöön olisi kannustettava. Jotta tavoitteisiin voidaan päästä, fossiilisten ja vaihtoehtoisten polttoaineiden välisen hintaeron on kavennuttava, puhtaammista polttoaineista on tultava kohtuuhintaisempia ja niiden saatavuuden on parannuttava. Toimia ja aktiivista panosta tarvitaan kaikilta merenkulkualan arvoketjun toimijoilta, erityisesti polttoaineiden tuottajilta ja energian toimittajilta sekä moottorien valmistajilta mutta myös satamilta, rahtaajilta ja työntekijöiden edustajilta kaikilla asianomaisilla sektoreilla. Näin voitaisiin mahdollisesti saada vaihtoehtoisten polttoaineiden kysyntä kasvuun ehdotetun FuelEU-asetuksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kun ehdotuksessa velvoitetaan ottamaan käyttöön puhtaampia polttoaineita ja erityisesti biopolttoaineita, siinä ei nähtävästi oteta huomioon, että tällaisia polttoaineita ei todellisuudessa tule ehkä koskaan saataville kansainvälisen laivaliikenteen tarpeita vastaavaa määrää eikä niistä välttämättä ole toimivaksi vaihtoehdoksi fossiilisille polttoaineille. Hallinnollisten seuraamusmaksujen määrääminen tilanteessa, jossa käyttökelpoisia vaihtoehtoja ei ole, on rankaisevaa ja pikemminkin tulojen haalimiseen kuin päästöjen vähentämiseen liittyvä toimenpide. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Laivaliikenteen hiilestä irtautumisen edistämiseksi tarvittavia päästöttömiä tai vähähiilisiä polttoaineita ei ole tällä hetkellä saatavilla etenkään avomeriliikenteen tarpeisiin, ja tilanne pysynee lähitulevaisuudessa ennallaan. Näiden polttoaineiden tuotantoon ja niiden maailmanlaajuisen saatavuuden varmistamiseksi tarvitaan valtavia investointeja, ja tämän sektorin kehittäminen on merenkulkualan ulkopuolisten sidosryhmien eli öljy-yhtiöiden ja yleisemmin energian toimittajien käsissä. Vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten ammoniakin, metanolin tai vedyn, käyttö edellyttää lisäksi uuden sukupolven polttomoottoreita sekä alusten ja käyttövoimateknologioiden edelleenkehittämistä, ja tästä vastaavat moottorien valmistajat ja telakat, joista useimmat sijaitsevat Kaukoidässä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Niin kauan kuin kyseisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen on kesken, ei voida myöskään saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan IMO:n alustavan strategian mukaisia pitkän aikavälin tavoitteita eikä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin sisältämiä kunnianhimoisia tavoitteita. Tieteeseen perustuvaa syvällistä tietämystä tarvitaan lisää ja entistä nopeammin, jotta voidaan vähentää päätöksenteon riskejä ja suunnata investoinnit oikein. Tämän vuoksi merenkulkuala ja useat jäsenvaltiot, joilla on merkittäviä meriin liittyviä intressejä, ovat ehdottaneet IMO:n puitteissa kansainvälisen merenkulun t&k-ohjausryhmän (International Maritime Research and Development Board, IMRB) ja t&k-rahaston (International Maritime Research and Development Fund, IMRF) perustamista. Niitä rahoitettaisiin aluksi pakollisella maksulla, jota perittäisiin käytettyä polttoainetonnia kohti jokaiselta bruttovetoisuudeltaan yli 5 000 tonnin alukselta. Aloitteen tarkoituksena on nopeuttaa sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä, joita merenkulkuala tarvitsee mutta ei voi itse kehittää. Aloite on tehty pakottavan tilanteen takia, ja samasta syystä merenkulkuala on halukas kantamaan kortensa kekoon. On hyvin toivottavaa, että aloite saa lisätukea IMO:n puitteissa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Myös turvallisuusnäkökohtien olisi säilyttävä keskeisenä tekijänä vaihtoehtoisten polttoaineiden tutkimuksessa ja kehittämisessä, joka on erittäin vaativa, pääomavaltainen ja aikaa vievä prosessi. Uusien polttoaineiden turvallisuushaasteisiin vastaaminen edellyttää uusien määräysten ja teknisten sääntöjen laatimista polttoaineiden turvallisuuden varmistamiseksi ja niiden turvallisen käytön mahdollistamiseksi aluksilla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Eurooppalaisen polttoainenormin noudattamisen vaatiminen aluksilta ilman takeita turvallisen vähähiilisen ja hiilettömän energian riittävästä saatavuudesta satamissa kaikkialla maailmassa antaisi aihetta suureen huoleen. Joulukuussa 2020 kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaan liittyen julkaistussa Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (7) ennustetaan, että uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden osuus laivaliikenteen polttoaineyhdistelmässä nousee vuoteen 2030 mennessä jopa 5,5–13,5 prosenttiin. Kasvihuonekaasuintensiteetti määritetään well-to-wake-periaatteen (”energialähteeltä työntövoimaksi”) mukaisesti (3 artikla – Määritelmät, p alakohta) ehdotetussa tarkistetussa uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä (RED) vahvistettujen menetelmien ja kestävyyskriteerien mukaisesti. RED-direktiiviehdotuksessa on säilytetty kerroin 1,2 ainoastaan vesi- ja lentoliikenteen osalta, kun on kyse raaka-aineista tuotetuista kehittyneistä biopolttoaineista ja biokaasusta sekä muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista. Lisäksi, kuten ehdotuksessa korostetaan, biopolttoaineita on aiheellista suunnata uudelleen sellaisiin liikennemuotoihin, joita on vaikea sähköistää, kuten meriliikenne, pitkän matkan kuljetukset ja lentoliikenne (8). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ehdotetun asetuksen liitteessä määritellään tämän täydentävän tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän puitteissa menetelmä polttoaineiden elinkaariarviointia varten. Jos yhtiöt aikovat poiketa RED-direktiivissä säädetyistä oletusarvoista, niillä on oikeus poiketa vahvistetuista tank-to-wake-päästökertoimien (”tankista työntövoimaksi”) oletusarvoista edellyttäen, että arvot voidaan todentaa jollakin RED-direktiivin mukaisesti tunnustetulla vapaaehtoisella järjestelmällä well-to-tank-arvojen osalta (”energialähteeltä tankkiin”) tai laboratoriotestauksella tai suorilla päästömittauksilla tank-to-wake-arvojen osalta. Hiili-intensiteetin laskentamenetelmä ja päästökertoimet ovat ratkaisevia kysymyksiä, jotka edellyttävät perusteellisia selvityksiä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo, että ehdotettu asetus uhkaa viedä alueellisena toimenpiteenä pohjaa kansainvälisen laivaliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevasta IMO:n alustavasta strategiasta käytäviltä keskusteluilta, jotka etenevät hyvin, ovat tuottaneet konkreettisia tuloksia ja ovat ainoat maailmanlaajuisella tasolla vireillä olevat keskustelut. IMO:n jäsenmaiden hallitukset ovat myös päättäneet aloittaa keskustelut keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteistä, mm. markkinapohjaisista ohjauskeinoista, heti lokakuussa 2021 keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä koskevan IMO:n hyväksytyn työsuunnitelman mukaisesti. Asiaan liittyvistä IMO:n toimista kesken on vielä erityyppisten polttoaineiden elinkaaren kasvihuonekaasu- ja hiili-intensiteettiä koskevien suuntaviivojen laatiminen. Olisi odotettava, että tämä työ saadaan päätökseen IMO:n puitteissa, ja vältettävä päällekkäisiä normeja. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK pitää merkityksellisenä EU:n jäsenvaltioiden hallitusten äskettäistä aloitetta ehdottaa kansainvälistä laivaliikennettä koskevan maailmanlaajuisen vähähiilisten polttoaineiden normin laatimista, jotta sitä voitaisiin käsitellä istuntojen välillä kokoontuvan kasvihuonekaasutyöryhmän tulevassa 10. kokouksessa (9). Mainitussa ehdotuksessa havainnollistetaan muun muassa sitä, miten alukset voivat täyttää asetetut vaatimukset osoittamalla, että ne ovat käyttäneet velvoitekauden aikana yksinomaan polttoaineita, joiden kasvihuonekaasupäästöintensiteetti on enintään raja-arvon mukainen (esim. perinteisten polttoaineiden ja uusiutuvien polttoaineiden seokset). Lähestymistapa on samanlainen kuin IMO:n Marpol-yleissopimuksen VI liitteessä (14 säännön 1 kappale), jolla on pantu täytäntöön IMO:n vuonna 2020 laivapolttoaineille vahvistama rikkipitoisuusraja. Esitetyssä asiakirjassa ehdotetaan myös well-to-wake-sertifiointijärjestelmän (WtW, ”energialähteeltä työntövoimaksi”) kehittämistä ja vahvistamista IMO:n puitteissa. Kun lisäksi otetaan huomioon IMO:ssa parhaillaan kasvihuonekaasujen elinkaariarvioinnista käytävät keskustelut, EU:n lainsäädäntö on saatettava ehdotetun FuelEU-asetuksen johdanto-osan 42 kappaleen mukaisesti täysin linjaan kansainvälisten sääntöjen kanssa heti, kun asetusehdotuksen kannalta merkityksellisistä asioista on päästy IMO:n tasolla sopimukseen maailmanlaajuisesta lähestymistavasta. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevassa IMO:n strategiassa on listattu mahdollisia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. IMO:n meriympäristönsuojelukomitean (MEPC) 76. istuntoon 10.–17. kesäkuuta 2021 kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitukset – joukossa kaikki EU:n jäsenvaltiot – hyväksyivät laivaliikenteen energiasiirtymää merkittävästi edistävänä toimena kattavan paketin oikeudellisesti sitovia teknisiä ja operatiivisia lyhyen aikavälin toimenpiteitä alusten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Paketti tulee voimaan 1. marraskuuta 2022. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | MEPC:n 76. istunnossa hyväksytyissä toimenpiteissä edellytetään erityisesti, että bruttovetoisuudeltaan vähintään 400 tonnin aluksille määritetään energiatehokkuusindeksi (Energy Efficiency Existing Ship Index, EEXI) energiatehokkuuden teknisten parantamiskeinojen perusteella ja että kaikille bruttovetoisuudeltaan yli 5 000 tonnin aluksille määritetään vuotuisen toiminnan hiili-intensiteettiä kuvaavan indikaattorin (Carbon Intensity Indicator, CII) arvo ja CII-luokitus. Hiili-intensiteetti luo yhteyden kasvihuonekaasupäästöjen ja tietyn matkaa kuljetettavan lastin määrän välille. IMO tarkastelee CII- ja EEXI-vaatimusten täytäntöönpanon tehokkuutta tammikuun 1. päivään 2026 mennessä määrittääkseen, tarvitaanko uusia muutoksia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Kansainvälinen avomeriliikenne on maailman suurin kuljetussektori, joka liikuttaa kolmansien maiden välillä yli 90 prosenttia maailman talouden kannalta keskeisen tärkeistä lasteista, kuten öljystä ja öljytuotteista, kaasusta, kemiantuotteista, raudasta ja muista malmeista, hiilestä ja lannoitteista. Jotta kansainvälinen kauppa sujuisi kitkattomasti, satamissa kaikkialla maailmassa on siis oltava saatavilla EU:n laatuvaatimukset täyttäviä polttoaineita. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Kansainvälinen laivaliikenne on ensisijaisesti pk-yritysvetoista, ja irtotavara- ja hakurahtiliikenne, jonka markkinat perustuvat puhtaasti kilpailuun, on aidosti yrittäjähenkinen ala. Tämä johtuu siitä, että ala koostuu tuhansista yrityksistä eri puolilla maailmaa eikä sitä hallitse kourallinen hyvin suuria yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä, kuten linjaliikenteessä ja useimmilla suurimmilla teollisuus- ja palvelualoilla maailmanlaajuisesti. Näin ollen pk-yritysten kokoluokkaan kuuluvilla varustamoilla ei ole neuvotteluvoimaa uusien polttoaineiden jakelun ja saatavuuden varmistamiseksi maailman satamissa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Komission vaikutustenarvioinnissa FuelEU Maritime -asetusehdotuksesta ennakoidaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kysynnän kasvavan laivaliikenteessä, painopisteinä etenkin nestemäiset biopolttoaineet, vähähiilinen kaasu (myös bio-LNG), e-polttoaineet, vetypohjaiset vähähiiliset polttoaineet (metanoli ja ammoniakki), sähkö jne. Vaikutustenarvioinnissa uumoillaan biopolttoaineiden käytön lisääntyvän ja tunnustetaan biopolttoaineiden olevan merkittäviä varsinkin sellaisilla aloilla – kuten lento- ja meriliikenteessä –, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | E-polttoaineiden tuotannon ja tarvittavan maailmanlaajuisen toimitusinfrastruktuurin kehittäminen on haasteellista. Tarkistetussa RED-direktiiviehdotuksessa asetetaan uusi EU:n tavoite, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden on oltava vähintään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Siinä tunnustetaan kuitenkin, että hiilestä irtautuminen on laivaliikenteelle muita aloja hankalampaa, koska markkinoilla ei ole nykyisellään valmiita päästöttömiä teknologioita. Markkinoilla ei toden totta ole tällä hetkellä saatavilla vähähiilisiä ja hiilettömiä laivapolttoaineita. Lisäksi esim. niin sanotun vihreän ammoniakin (e-ammoniakki) tuotannon kehittämiseksi arvioidaan tarvittavan tuotantomenetelmistä ja erityisistä polttoaineen tuotantoketjuista riippuen noin 1,2–1,65 biljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset pääomainvestoinnit (UMAS, 2020), eikä tämä sisällä maailmanlaajuisen toimitusinfrastruktuurin edellyttämiä investointeja. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Tavoite, jonka mukaan aluksilla käytetyn energian kasvihuonekaasuintensiteettiä on vähennettävä keskimäärin 75 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, on näin ollen ylimitoitettu. Yksi suurimmista meriliikenteen hiilestä irtautumisen kompastuskivistä on sen varmistaminen, että satamissa eri puolilla maailmaa on uudenlainen tankkausinfrastruktuuri, jota vaihtoehtoisten polttoaineiden turvallinen toimittaminen aluksille edellyttää. On merenkulkualan edun mukaista, että tällaista infrastruktuuria kehitetään nopeasti, jotta uusia polttoaineita saadaan kattavasti saataville kaikkialle maailmaan ja mahdollisimman moniin satamiin, sillä tämä alentaa hiilettömien polttoaineiden hintaa ja helpottaa siten mukautumista ehdotetun asetuksen tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Niin sanotut drop-in-polttoaineet, kuten vetykäsiteltyjen kasviöljyjen kaltaiset kehittyneet biopolttoaineet, jotka soveltuvat tietyin rajoituksin (alusten käyttöalasta riippumatta kaikkien alustyyppien) kaikille nykyaikaisille laivamoottoreille, joissa voidaan polttaa biopolttoaineita ilman teknisiä, turvallisuuteen liittyviä tai rakenteellisia mukautuksia, voisivat olla osittainen ratkaisu ainakin irtotavara- ja hakurahtiliikenteessä. On kuitenkin polttoaineen toimittajien vastuulla varmistaa, että tällaisten polttoaineiden ja fossiilisten polttoaineiden kulloisetkin seokset soveltuvat tarkoitukseensa aluksissa ja niitä on riittävästi saatavilla EU:n satamissa. EU:n markkinoille tuotavien biopolttoaineiden tulee täyttää tarkistetussa RED II -direktiivissä (liite IX, A ja B osa) vahvistetut EU:n kestävyyskriteerit. FuelEU Maritime -asetusehdotuksessa vastuu RED-direktiivin kestävyyskriteerien täyttämisestä siirretään aluksille. Kannustaminen EU:n ulkopuolelta ostettavien tietynlaatuisten biopolttoaineseosten käyttöönottoon saattaa lisäksi tehdä täytäntöönpanon valvonnasta haasteellista ja vaarantaa päästövähennystavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Kaikkiin e-polttoainevaihtoehtoihin, kuten niin sanottuun vihreään ammoniakkiin tai vihreään vetyyn (10), liittyy tiettyjä (taloudellisia, teknologisia tai sääntelyyn pohjautuvia) markkinaesteitä, jotka tekevät mahdottomaksi ottaa niitä lähitulevaisuudessa käyttöön vaihtoehtoisina meriliikenteen polttoaineina. Vaihtoehtoisten meriliikennepolttoaineiden ala on paitsi hajanainen myös kehittymätön, joten niiden tutkimusta ja kehittämistä olisi tehostettava ja vauhditettava. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Hiili-intensiteetin laskentamenetelmä ja päästökertoimet ovat niin ikään ratkaisevia kysymyksiä, jotka edellyttävät perusteellisia selvityksiä. Metaanin karkaamiseen ja epäsuoraan maankäytön muutokseen (ILUC) olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti biopolttoaineiden ja nesteytetyn maakaasun käyttöönoton ja käytön osalta. Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineita ei voida pitää pitkällä aikavälillä kestävinä tuotteina, koska ne kilpailevat maankäytössä elintarvikkeiden kanssa ja aiheuttavat maaperän köyhtymistä. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Koska merenkulkuala on todella globaali toimiala, maailmanlaajuiset säännöt ovat viime kädessä vaikuttavin ja tehokkain tapa edetä. Kaikkien EU:n tasolla toteutettavien toimenpiteiden on oltava linjassa IMO:n hyväksymien sääntöjen kanssa, ja kansainväliset säännöt ja EU:n lainsäädäntöaloitteet tulee sovittaa tasapainoisesti yhteen. |
| --- | --- |

3.24

4.   Erityistä

| 4.1 | Vastuutaho (aluksen omistajan sijasta polttoaineen toimittaja): Laivaliikenteen harjoittajia ei voida panna vastuuseen kulloistenkin polttoaineiden laadusta tai saatavuudesta. Meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiili-intensiteettiä olisi säänneltävä maailmanlaajuisesti ja sillä ehdolla, että käytettävissä on riittävästi muita kuin fossiilisia vaihtoehtoja. Niitä ei tällä hetkellä ole saatavilla avomeriliikenteen tarpeisiin, ja tilanne pysynee lähitulevaisuudessa ennallaan. Aluksille ei voida asettaa velvollisuutta tankata sellaisia polttoaineita, joihin liittyvä teknologia ei ole kypsää tai joita on saatavilla vain hyvin pieniä määriä tai suppeilla maantieteellisillä alueilla. Tämä olisi verrattavissa siihen, että autoilijat velvoitetaan käyttämään tiettyä polttoaineseosta, jota ei ole markkinoilla laajalti saatavilla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Rahtaajien nimenomainen velvoittaminen kantamaan vastuunsa: Aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa) tulee päteä kaikissa tapauksissa. Euroopan komission ehdottamissa säädöksissä (EU:n päästökauppajärjestelmä ja FuelEU Maritime -aloite) tunnustetaan rahtaajien vastuu mutta ei nimenomaisesti velvoiteta niitä kantamaan sitä. Jos vastuu aluksen päästöistä osoitetaan aluksen omistajalle, tämän harteille lankeaa suuremmista hiilidioksidipäästöistä aiheutuva taakka, joka johtuu rahtaajan puhtaasti taloudellisin perustein ja ympäristöön kohdistuvia kielteisiä ulkoisvaikutuksia huomioimatta tekemästä kustannus-hyötyanalyysistä. Tämä ei olisi ainoastaan epäoikeudenmukaista vaan myös haitallista. Niin kauan kuin rahtaajilla ei ole lakisääteistä vastuuta, ne tekevät kaikki toimintaa koskevat päätökset edelleen yksinomaan kustannusnäkökohtien perusteella eikä niihin päde aiheuttamisperiaate, jota tulee soveltaa asianmukaisesti niin merenkulussa kuin kaikilla muillakin aloilla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kaksinkertaisen laskennan ja päällekkäisten vaatimusten välttäminen: Nyt ehdotetulla asetuksella on tarkoitus ottaa käyttöön toinen EU-tason tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä asetukseen liittyviä tarpeita varten. Vaikka joustavuuden turvaaminen on äärimmäisen tärkeää, kaksinkertaisen laskennan tai päällekkäisten vaatimusten käyttöönottoa olisi vältettävä niin pitkälti kuin mahdollista yhdenmukaistamalla tarkkailu-, raportointi- ja todentamismenetelmät. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ei pidä luoda toimimatonta vaatimusten noudattamisen valvontamekanismia: Ehdotetulla asetuksella luotaisiin myös monimutkainen järjestelmä, jossa ylisuoriutuneiden alusten polttoaineen hiili-intensiteettitaseen ylijäämiä voidaan käyttää aluspooleittain. Tällaisessa aluspoolijärjestelyssä määrätään yhdenmukaisia seuraamuksia sääntöjen noudattamatta jättämisestä ja voidaan siirtää plusmerkkisiä taseita sellaisten eri yhtiöiden välillä, joilla on yli- ja alisuoriutuneita aluksia, jos todentajana toimii sama taho. Asetukseen ehdotetaan sisällytettäväksi sen sijasta joustava mekanismi, jota sovellettaisiin ensi alkuun vain aluksissa käytettyihin e-polttoaineisiin (11). Mekanismille tulee vahvistaa vaiheittainen täytäntöönpanoaikataulu (kuten maasähkön käytölle, ks. ehdotetun asetuksen 5 artikla). Jos tämä hyväksytään, vaatimukset ulotettaisiin vähitellen koskemaan kaikkia uusiutuvia ja vähähiilisiä polttoaineita (edellyttäen, että sovelletaan uudelleentarkastelulauseketta ja tehdään myöhemmin vaikutustenarviointi, jossa käsitellään myös meriliikenteeseen soveltuvien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden saatavuutta sekä kysymyksiä, jotka liittyvät esimerkiksi kilpailuun tällaisista polttoaineista muiden liikennemuotojen kanssa). Tarkoituksena on edistää vähän kerrallaan kumppanuuksia sellaisten markkinatoimijoiden välillä, jotka ovat investoineet ympäristöä vähemmän kuormittaviin polttoaineisiin ja haluavat yhdistää vaatimustenmukaisuustaseitaan ja tehdä yhteisilmoituksia samalle akkreditoidulle todentajalle. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Maasähkön käyttöä koskevien poikkeusten jatkaminen vuoden 2034 jälkeen: Maasähkön käytön on todellakin oltava ensisijainen vaihtoehto, jotta erityisesti kontti- ja matkustaja-alusten kiinnityspaikassa aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä ja ilmansaasteita saadaan vähennettyä merkittävästi ja kustannustehokkaasti, mutta poikkeusta maasähkön pakollisesta käytöstä edellä mainituissa alustyypeissä silloin, kun satamassa ei ole saatavilla tarvittavaa infrastruktuuria ja kun aluksen maasähköjärjestelmä ei ole yhteensopiva sataman laitteiston kanssa, ei pitäisi rajoittaa vuoden 2034 jälkeen. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 562 final.

1

(2)  European Shipowners’ Association, 2021.

2

(3)  IMO:n neljäs kasvihuonekaasupäästöjä koskeva tutkimus, 2020.

3

(4)  COM(2021) 551 final.

4

(5)  COM(2021) 557 final.

5

(6)  COM(2021) 559 final.

6

(7)  SWD(2020) 331 final.

7

(8)  Asiakokonaisuuteen TEN/748 kuuluva lausuntoluonnos aiheesta ”Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistus” (ks. tämän virallisen lehden sivu 127) kohta 4.17.

8

(9)  Asiakirja ISWG-GHG 10/5/3 (Itävalta ym.), 3.10.2021.

9

(10)  Sellaisena kuin se on määritelty asiakokonaisuuteen TEN/718 kuuluvassa lausunnossa aiheesta ”Vetystrategia” (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30).

10

(11)  E-polttoaineisiin kuuluvat e-ammoniakki, e-metanoli, synteettinen diesel, synteettinen polttoöljy ja e-kaasu (asiakirjan COM(2021) 562 final liitteet, s. 7).

11

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/152

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta”

(COM(2021) 552 final)

(2022/C 152/25)

| Yleisesittelijä: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Dumitru FORNEA

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/3/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 20.9.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

9.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä, on tervetullut askel ilmailualan ilmastovaikutusten vähentämiseksi. Komitea kannattaa ehdotettuja muutoksia, mutta korostaa tarvetta säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset ja suojella sosiaalisia ja työhön liittyviä oikeuksia. Vaikka ilmailu ei ole suurin päästöjen aiheuttaja yhteiskunnassa tai liikennealalla, alan ja kaikkien sen sidosryhmien on osaltaan autettava edistämään ilmailualan kestäväpohjaisuutta. Tämä voidaan toteuttaa ainoastaan käymällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja tekemällä yhteistyötä alan ammattiliittojen kanssa, koska ne ovat ratkaiseva osa ilmastosiirtymää. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Yleisesti ottaen komitea vastustaa maksuttomien päästöoikeuksien jakamista päästökauppajärjestelmän puitteissa, ellei se ole tarpeen tasapuolisen kilpailun varmistamiseksi. Yhdenvertaisia toimintaedellytyksiä uhkaavat riskit ovat ETA:n sisäisissä lennoissa vähäisempiä. Hiilivuodon suhteen on kuitenkin tarpeen pysyä valppaana erityisesti loma- ja kaukoliikenteessä. Komitea kannattaakin pitäytymistä ehdotuksessa, jonka mukaan ilmaiset päästöoikeudet poistetaan kokonaan vuonna 2027 ja tällä välin mukautetaan maksutta jaettavia päästöoikeuksia siten, että keskitytään terveeseen kilpailuun. Näin voidaan toteuttaa päästökauppajärjestelmää, parantaa kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa ja vähentää maksuttomien päästöoikeuksien määrää välttäen samalla kilpailun vääristymistä markkinoilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On ehdottoman tärkeää, että ehdotuksella suojellaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä, jotta voidaan tukea yrityksiä, jotka tarjoavat ihmisarvoista työtä ja asianmukaiset sosiaalinormit. On myös tärkeää välttää työoloihin ja -ehtoihin heijastuvat pitkäaikaiset kielteiset vaikutukset, jotka johtuvat päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten yritysten aiheuttamasta epäreilusta kilpailusta. Komitea suosittaakin, että käynnistetään ”sosiaalisten vaikutusten arviointi”, jossa tarkastellaan päästökauppajärjestelmän soveltamisen, terveen kilpailun ja hiilivuodon mahdollisten sosiaalisten vahinkojen välistä yhteyttä. Lisäksi se ehdottaa kahta väliarviointia, joissa analysoitaisiin muutetun päästökauppajärjestelmän sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia. Ne olisi tehtävä kahden ja neljän vuoden kuluttua muutetun päästökauppajärjestelmän voimaantulosta, ja niiden olisi tarjottava kaikille sidosryhmille mahdollisuus tarkastella uudelleen päästökauppajärjestelmän soveltamista ja ohjelman tavoitteita. Arvioinnit tarjoavat myös mahdollisuuden tarkastella alan elpymisen tilaa päästökauppajärjestelmän tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Rahoituksenvälittäjät olisi jätettävä EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, jotta ainoastaan hiilidioksidipäästöjä tuotantoprosesseissaan aiheuttavat laitokset voivat käydä kauppaa päästöoikeuksilla. Näin poistettaisiin kaikki keinotteluriskit, ja tällainen käytäntö vastaisi Kiinan lähestymistapaa, jossa rahoituslaitoksia on kielletty osallistumasta sikäläiseen päästöoikeuskauppajärjestelmään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suurin osa Euroopan talousalueen ulkopuolisesta liikenteestä kulkee joko ETA-alueella tai sen ulkopuolella sijaitsevien keskuslentoasemien kautta. Nykyisin useimmilla matkustajilla on useita vaihtoehtoja ETA:n ulkopuoliselle lennolle sekä ETA:n sisäisten että ulkoisten keskusten kautta. Päästökauppajärjestelmän kustannusten noustessa on kuitenkin olemassa huomattava riski siitä, että ETA:n ulkopuolisten keskusten kautta lennettävien lentojen hinnat alittavat ETA:n liikenteenharjoittajien hinnat. Tämän estämiseksi on korvattava maksutta jaettavat päästöoikeudet kohdennetulla mekanismilla, jolla torjutaan kilpailuhaittoja eurooppalaisten lentoyhtiöiden ja keskuslentoasemien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n on edistettävä entistä kunnianhimoisempaa ja yhdenmukaisempaa hiilen hinnoittelun maailmanlaajuista sääntelyä, ja sillä on oltava valtuudet neuvotella tästä kansainvälisellä tasolla. Tämän globaalin mandaatin lisäksi komitea ehdottaa, että yhtä tai kumpaakin seuraavista mekanismeista sovelletaan päästökauppajärjestelmän oikeudenmukaisen ja kestävän täytäntöönpanon varmistamiseksi ja laajemman soveltamispohjan tukemiseksi lyhyellä aikavälillä:






  a) | otetaan käyttöön hiilirajamekanismi |
| --- | --- | --- |

1.6

a)

otetaan käyttöön hiilirajamekanismi

| b) | korvataan maksuttomien päästöoikeuksien jakojärjestelmä kohdennetulla suojalla epäreilua kilpailua vastaan. |
| --- | --- |

b)

korvataan maksuttomien päästöoikeuksien jakojärjestelmä kohdennetulla suojalla epäreilua kilpailua vastaan.

| 1.7 | Päästökauppajärjestelmällä olisi tuettava siirtymistä kestävämpiin liikennemuotoihin myös ilmailualalla ja sen vuoksi edistettävä liikelentotoiminnan vähentämistä. Päästökauppajärjestelmän olisi kannustettava kestäväpohjaisen joukkoliikenteen käyttöön ja siten pakotettava liikelentokoneiden käyttäjät maksamaan korkeampia maksuja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Päästökauppajärjestelmän tulot olisi investoiva kehityshankkeisiin, joilla vähennetään ilmailun ympäristövaikutuksia tukemalla kustannusten alentamista ja kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämistä. Sillä olisi myös tuettava lentoasemien, polttoainetoimittajien ja maahuolitsijoiden siirtymistä uusiin säännöksiin, joita asetetaan ReFuelEU-ehdotuksessa kestävien lentopolttoaineiden käytöstä Euroopan lentoasemilla. Tuloilla olisi myös tuettava ilmailualan työntekijöiden kannalta oikeudenmukaista siirtymää, koska ilmastonmuutos on vaikuttanut heihin kielteisesti. Tätä varten olisi perustettava ilmailualan sosiaalirahasto, joka mahdollistaisi ilmailualan työntekijöiden koulutuksen ja siirtymän. Euroopan komissio voisi hallinnoida tällaista rahastoa työnantajien ja ammattiliittojen tuella. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ehdotuksessa olisi kannustettava toimijoita kehittämään intermodaalisia liikenneverkkoja tärkeimmillä keskuslentoasemillaan päästökauppajärjestelmän avulla, jotta ne voisivat laajentaa kohdeverkkoaan ja samalla vähentää tarpeettomia erittäin lyhyitä lentoja. Tämä voitaisiin toteuttaa korottamalla maksuttomien päästöoikeuksien määrää muille osille lentoyhtiön verkkoa siellä, missä ei ole tarkoituksenmukaisia rautatieyhteyksiä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:n olisi tehtävä yhteistyötä eurooppalaisten yritysneuvostojen, alakohtaisten neuvottelukomiteoiden ja muiden yhteisten foorumien, kuten ilmailualan pyöreän pöydän kokouksen, kanssa tarkistetun päästökauppajärjestelmän vaikutusten tarkkailemiseksi koko sen täytäntöönpanon ajan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työmarkkinavuoropuheluun työntekijöiden kanssa ja niiden tarpeiden ja huolenaiheiden ymmärtämiseen, joita heillä on kestävän ilmailun suhteen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n syrjäisimpien alueiden erityisasema olisi säilytettävä, ja ne olisi vapautettava päästökauppajärjestelmän mukaisista velvoitteista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan nojalla, jossa sallitaan poikkeukset EU:n lainsäädännön soveltamisesta näillä alueilla. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä. Vaikka ilmailu ei ole suurin päästöjen aiheuttaja yhteiskunnassa tai edes liikenteessä, alan ja kaikkien sen sidosryhmien on osaltaan autettava edistämään ilmailuteollisuuden kestäväpohjaisuutta ja saavuttamaan ilmastotavoitteet Pariisin sopimuksen ja 55-valmiuspaketin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tällaisten aloitteiden, sidosryhmien osallistumisen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla voidaan lieventää monia ilmailualan työntekijöihin kohdistuvia sosiaalisia ja taloudellisia uhkia. Komitea pitäisi tervetulleena komission pyrkimystä varmistaa, että kaikki sidosryhmät ja erityisesti ammattiliitot ja eurooppalaiset yritysneuvostot osallistuvat ilmastonmuutosta ja oikeudenmukaista siirtymää koskevaan keskusteluun koko tämän ehdotuksen käsittelyn ajan samoin kuin kestävää ilmailua koskevaan tulevaan työhön. |
| --- | --- |

2.2

3.   Erityistä

3.1   Covid-19-pandemian vaikutusten huomioon ottaminen

| 3.1.1 | Ilmailuala kuuluu covid-19-pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin, ja sen vuoksi tässä ehdotuksessa on otettava huomioon, että ilmailualalle on annettava riittävästi aikaa elpyä. On kuitenkin käynyt selväksi, että ilmailualalla on lähtökohtaisesti kestävyysongelma sekä sosiaalisessa että ekologisessa mielessä, ja kaikessa elpymisessä, myös alalle annettavassa tuessa, on otettava huomioon pyrkimykset tehdä alasta kestävämpi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Eurocontrolin julkaisemat tiedot osoittavat, että ilmailuala on vielä kaukana vuoden 2019 liikennemääristä. Kesällä 2021 liikennemäärät palautuivat vain 70 prosenttiin vuoden 2019 tasosta (2), ja Eurocontrolin yleinen odote on, että vuoden 2019 liikennemääriin palataan vasta vuonna 2023 (3). Näin ollen on selvää, että ilmailualan liikennemäärät ovat vähentyneet ja pysyvät alhaisina ainakin vuoden 2023 puolelle. Lisäksi liikenteen väheneminen on vaikuttanut samassa suhteessa työntekijöihin. Vaikka tästä on vaikea löytää tietoa, Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto arvioi, että noin 60 prosenttia maahenkilöstöstä oli ilman työtä pandemian aikana (4). Jos elpymisen aikana otetaan käyttöön toimenpiteitä, jotka vääristävät kilpailua, niillä voi olla kielteisiä vaikutuksia sekä työntekijöihin että koko alaan. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Komitea tukee kuitenkin maksuttomien päästöoikeuksien jakamista päästökauppajärjestelmässä vain kilpailun vääristymisen tai hiilivuodon estämiseksi. On otettava huomioon hiilivuodon mahdollisuus, joka saattaa toteutua, jos lentoyhtiöt vaihtavat halvempiin kohteisiin erityisesti vapaa-ajan markkinoilla. On edelleen olemassa riski, että monet tyypilliset vapaa-ajan kohteet saattavat jäädä ETA:n ulkopuolella sijaitsevien kohteiden varjoon, koska jälkimmäisten päästömaksut ovat halvemmat kuin ETA-maiden kohteiden. ETA:n ulkopuolisiin lentoihin on kiinnitettävä lisähuomiota, koska on olemassa merkittävä riski, että kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajat saavat hyötyä päästökauppajärjestelmästä ja horjuttavat tasapuolisia toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komitea katsoo, että vaikka maksutta jaettavat päästöoikeudet olisi poistettava aiemman suunnitelman mukaisesti vasta vuonna 2027, niitä olisi myönnettävä ainoastaan terveen kilpailun suojelemiseksi. Siten ehdotuksella voidaan saavuttaa sen tavoitteet ja suojella tasapuolisia toimintaedellytyksiä, kun ala yrittää elpyä ja kilpailla uuden päästökauppajärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Terve kilpailu ja hiilivuoto

| 3.2.1 | Ilmailu on erittäin liikkuva ja pitkälle vapautettu maailmanlaajuinen ala. Se on siten altis kovalle kilpailulle, josta suuri osa vääristää tai saattaa vääristää markkinoita. Tämä on selvästi nähtävissä ilmailumarkkinoilla esiin tulevissa sosiaalisissa ongelmissa, kun yritykset ovat hyödyntäneet suotuisia sosiaalisia olosuhteita ETA-maissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa riistääkseen työntekijöitä ja vähentääkseen työvoimakustannuksia. Tämä käytäntö on nykyään yleinen ilmailualalla ja varoittava seikka tarkasteltaessa ympäristökustannuksia. Tarvitaan vahvaa lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa, että hiilivuotoa ei tapahdu ja että erityisesti päästökauppajärjestelmän ulkopuoliset maat tai yritykset eivät pysty väärinkäyttämään järjestelmää. Tämä on erityisen merkityksellistä tarkasteltaessa mannertenvälistä liikennettä, esimerkiksi matkustajia, jotka kulkevat ETA-maiden kautta sen sijaan että heidän lähtö- tai saapumispaikkansa olisi ETA-maissa, tai niitä, jotka lähtevät ETA-maista tai saapuvat niihin, mutta kulkevat ETA:n ulkopuolisten keskuslentoasemien kautta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen soveltaa päästökauppajärjestelmää kattavasti kaikkiin ETA:n sisäisiin lentoihin, koska se auttaa säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoilla. Se kannattaa myös ehdotuksessa esitettyä aikomusta poistaa maksuttomat päästöoikeudet, mutta korostaa, että tällaisia päästöoikeuksia olisi myönnettävä ainoastaan tasapuolisen kilpailun säilyttämiseksi. Soveltamisalan ei pitäisi rajoittua lentoyhtiöiden väliseen kilpailuun, vaan sitä olisi laajennettava terveen kilpailun varmistamiseksi ETA-maiden ja ETA:n ulkopuolisten, liityntäliikenteestä kilpailevien keskuslentoasemien välillä samoin kuin ETA:n ulkopuolisten kohteiden kanssa kilpailevien vapaa-ajan kohteiden välillä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kaukoliikenteessä suuret ETA-maiden lentoliikenteen harjoittajat ja keskuslentoasemat kilpailevat ankarasti Lähi-idän lentoyhtiöiden ja keskuslentoasemien kanssa. Tämä kilpailu näkyy selkeimmin silloin, kun matkustajat eivät saavu ETA-maihin vaan kulkevat niiden kautta mannertenvälisellä matkalla tai kun he lähtevät ETA-maista tai saapuvat niihin, mutta kulkevat ETA:n ulkopuolisen keskuslentoaseman kautta. Koska muita ETA:n ulkopuolisia suuria keskuslentoasemia sijaitsee lähellä, on varmistettava, että lentoyhtiöt voivat pysyä kilpailukykyisinä näillä markkinoilla. Ilmailualan perinteisillä liikenteenharjoittajilla on korkeat sosiaalinormit ja ihmisarvoiset työpaikat. Muilla alueilla ja erityisesti Persianlahden alueella työntekijöiltä evätään työntekijöiden perusoikeudet, kuten yhdistymisvapaus, ja onkin toteutettava kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näissä maissa sijaitsevat lentoyhtiöt eivät hyödy eurooppalaisten yritysten ja työntekijöiden kustannuksella. Sen vuoksi tarvitaan kohdennettuja suojamekanismeja kilpailuhaittojen torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Päästöoikeuksien hinta on noussut tammikuusta 2020 lähtien noin 20 eurosta tonnilta yli 70 euroon tonnilta. Kysyntäpuolella laitokset eli yritykset, jotka tarvitsevat päästöoikeuksia tuotantoprosessiensa aiheuttamien hiilidioksidipäästöjen vuoksi, kilpailevat rahoituslaitosten ja välittäjien kanssa. Jälkimmäiset ovat täysin tietoisia siitä, että ensin mainitut tarvitsevat päästöoikeuksia harjoittaakseen liiketoimintaansa. Lisäksi hinnalla ei ole markkinakattoa, koska ilman päästöoikeutta tuotetuista päästöistä aiheutuva seuraamus ei poista velvollisuutta ostaa tällainen päästöoikeus (5). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | On erittäin tärkeää, että ehdotuksella suojellaan liikenteenharjoittajien tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja varmistetaan, että päästökauppajärjestelmään kuulumattomien yritysten aiheuttama epäreilu kilpailu ei aiheuta pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia työntekijöiden sosiaalisiin oloihin. Haasteiden kattavaksi arvioimiseksi komitea suosittaa, että käynnistetään sosiaalisten vaikutusten arviointi, jossa tarkastellaan päästökauppajärjestelmän soveltamisen, tasapuolisen kilpailun ja hiilivuodon mahdollisten sosiaalisten vahinkojen välistä yhteyttä. Lisäksi se ehdottaa kahta väliarviointia, joissa analysoitaisiin muutetun päästökauppajärjestelmän sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia. Ne olisi tehtävä kahden ja neljän vuoden kuluttua muutetun päästökauppajärjestelmän voimaantulosta, ja niiden olisi tarjottava kaikille sidosryhmille mahdollisuus tarkastella uudelleen päästökauppajärjestelmän soveltamista ja ohjelman tavoitteita. Arvioinnit tarjoavat myös mahdollisuuden tarkastella alan elpymisen tilaa päästökauppajärjestelmän tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Ehdotuksen oikeudenmukaisuuden parantamiseksi komitea kehottaa harkitsemaan kahden lisätekijän sisällyttämistä siihen: |
| --- | --- |

3.2.6

| a) | Hiilirajamekanismi |
| --- | --- |

a)

Hiilirajamekanismi

Hiilirajamekanismin soveltaminen rajoittaa hiilivuotoa ja kannustaa EU:n ulkopuolisia toimijoita parantamaan omaa ympäristöjalanjälkeään. Rajat eivät sido ilmailualaa, ja siksi on vaikeaa säätää lakeja EU:n rajojen sisällä, koska suuri osa liikenteestä tapahtuu sen ulkopuolella. Kuten aiemmin mainittiin, EU:n ilmailualan korkeita sosiaalinormeja on suojeltava ensisijaisesti, ja hiilirajamekanismi tukee tätä. Koska komissio tukee ilmailualan kasvua laatimalla kattavat lentoliikennesopimukset kolmansien maiden kanssa, sen olisi harkittava hiilirajamekanismin soveltamista EU:n ulkopuolisista keskuksista tuleviin siirtymälentoihin tai muiden keinojen soveltamista ETA:n ulkopuolisen toiminnan kestävän kasvun tukemiseksi.

| b) | Lisätoimet tasapuolisten toimintaedellytysten suojelemiseksi |
| --- | --- |

b)

Lisätoimet tasapuolisten toimintaedellytysten suojelemiseksi

EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamisen yhteydessä on puututtava hiilivuodon riskiin. Hiilivuoto on merkittävä uhka ETA:n ilmailumarkkinoille, kun otetaan huomioon, että ne ovat lähellä useita keskuslentoasemia, joilta kulkee huomattava määrä ETA:n ulkopuolista liikennettä. Nykyisin useimmilla matkustajilla on monia vaihtoehtoja ETA:n ulkopuoliselle lennolle sekä ETA:n sisäisten että ulkoisten keskuslentoasemien kautta. Päästökauppajärjestelmän kustannusten noustessa on kuitenkin olemassa huomattava riski siitä, että ETA:n ulkopuolisten keskusten kautta lennettävien lentojen hinnat alittavat ETA-maiden lentoyhtiöiden hinnat. Tämän estämiseksi on korvattava maksutta jaettavat päästöoikeudet kohdennetulla mekanismilla, jolla torjutaan kilpailuhaittoja erityisesti eurooppalaisten lentoyhtiöiden ja keskuslentoasemien suojelemiseksi.

3.3   Ilma-alusten kapasiteettiin perustuva hintojen mukauttaminen

| 3.3.1 | Olisi harkittava laajemmin mahdollisuutta soveltaa päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksiin modulaarista hinnoittelujärjestelmää, jossa noudatetaan saastuttaja maksaa -periaatetta ja edistetään pikemminkin joukkoliikennettä kuin yksityisliikennettä. Syyskuuhun 2021 mennessä liikelentotoiminta oli kasvanut 27 prosentilla vuoden 2019 tasosta (6), todennäköisesti säännöllisen matkustajalentoliikenteen kapasiteetin vähenemisen seurauksena. Liikelentokoneiden matkustajakapasiteetti on huomattavasti reittilentokoneita pienempi. Tästä huolimatta niitä kohdellaan samalla tavoin kuin kapasiteetiltaan paljon suurempia lentokoneita. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Päästökauppajärjestelmällä olisi tuettava siirtymistä kestävämpiin liikennemuotoihin myös ilmailualalla ja sen vuoksi edistettävä liikelentotoiminnan vähentämistä. Päästökauppajärjestelmässä olisi noudatettava saastuttaja maksaa -periaatetta ja pakotettava näin liikelentokoneiden käyttäjät maksamaan korkeampia maksuja. Liikelentokoneiden käytön hillitsemiseksi voitaisiin harkita myös operatiivisia toimenpiteitä asettamalla säännöllinen matkustajaliikenne etusijalle muilla tavoin, kuten verkkomaksujen ja lähtö- ja saapumisaikojen osalta. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Päästökauppajärjestelmästä saatavien tulojen uudelleeninvestointi

| 3.4.1 | Päästökauppajärjestelmästä saatavat tulot on investoitava alalle sen kestävyyden – niin sosiaalisen kuin ekologisen kestävyyden – sekä oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi. On yleisesti tiedossa, että ilmailualan siirtyminen hiilineutraaliuteen edellyttää merkittäviä investointeja, ja päästökauppajärjestelmä antaa tilaisuuden tarjota tähän tarvittavat investoinnit. Investoinneissa olisi keskityttävä kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden ja käytön lisäämiseen ja myös niiden kustannusten alentamiseen, jotta niiden käyttäjät voivat säilyttää kannattavuutensa ja samalla vähentää alan hiilipäästöjä. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission laajoihin tavoitteisiin 55-valmiuspaketin ilmailuun liittyvissä näkökohdissa ja tukee ilmailualan kestävyyden jatkuvaa kehittämistä sekä päästökauppadirektiivin tarkistamisen yhteydessä että asetusehdotuksessa, joka koskee tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista kestävälle lentoliikenteelle. Nämä kaksi ehdotusta täydentävät toisiaan, joten päästökauppajärjestelmästä saatavilla tuloilla olisi tuettava niiden tavoitteita. Sen vuoksi päästökauppajärjestelmästä saatavia tuloja olisi käytettävä kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden edistämiseen ja niiden kustannusten vähentämiseen ETA-alueella. Lisäksi päästökauppajärjestelmästä voitaisiin myöntää taloudellista tukea lentoasemille, polttoainetoimittajille ja maahuolintayrityksille, jotta voidaan siirtyä kestävien lentopolttoaineiden saatavuutta koskeviin uusiin vaatimuksiin lentoasemilla. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tulot olisi myös investoitava uudelleen kehityshankkeisiin, joilla vähennetään entisestään ilmailun ympäristövaikutuksia. Vetypolttoaineiden kaltainen teknologia on vaihtoehto ilmailun vaikutusten vähentämiseksi pitkällä aikavälillä. Tällaisen teknologian kustannukset ovat kuitenkin kohtuuttomat ja sen soveltaminen markkinoille on vielä kaukana, vaikka vetyhankkeisiin ja muihin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin tehtävillä investoinneilla tuetaan kustannusten alentamista ja käytön lisäämistä ajan mittaan. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Tuloilla on myös tuettava ilmailualan työntekijöiden kannalta oikeudenmukaista siirtymää, koska ilmastonmuutos on vaikuttanut heihin kielteisesti. On odotettavissa, että osa ilmailuinfrastruktuurista vanhentuu ajan mittaan teknologian kehittyessä. Nämä työntekijät saattavat jäädä ilman työpaikkoja, ja tarvitaankin uudelleen- ja täydennyskoulutusta, jotta työntekijät voivat siirtyä uusiin vihreisiin ja kestäviin työpaikkoihin. Tämän toteuttamiseksi voitaisiin perustaa ilmailualan sosiaalirahasto, joka mahdollistaisi ilmailualan työntekijöiden koulutuksen ja siirtymän. Euroopan komissio voisi hallinnoida tällaista rahastoa työnantajien ja ammattiliittojen tuella. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Rahaston lisäksi komission olisi tehtävä yhteistyötä eurooppalaisten yritysneuvostojen, alakohtaisten neuvottelukomiteoiden ja muiden yhteisten foorumien, kuten ilmailualan pyöreän pöydän kokouksen, kanssa tarkistetun päästökauppajärjestelmän vaikutusten tarkkailemiseksi koko sen täytäntöönpanon ajan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työmarkkinavuoropuheluun työntekijöiden kanssa ja niiden tarpeiden ja huolenaiheiden ymmärtämiseen, joita heillä on kestävän ilmailun ja alan oikeudenmukaisen siirtymän suhteen. |
| --- | --- |

3.4.5

3.5   Intermodaalikuljetusten laajentaminen

| 3.5.1 | Intermodaaliliikenne on helppo ja kustannustehokas tapa vähentää välittömästi liikenteen ilmastovaikutuksia. Nykyään monet lentoyhtiöt antavat jo matkustajille mahdollisuuden ostaa intermodaalisia lippuja erityisesti rautatieliikenteen harjoittajien kanssa tehtyjen sopimusten ansiosta. Tällaiset sopimukset mahdollistavat lentojen yleisen vähentämisen ja edistävät myös kestävän joukkoliikenteen käyttöä tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Ehdotuksella olisi kannustettava liikenteenharjoittajia kehittämään intermodaalisia liikenneverkkoja niiden tärkeimmissä keskuksissa, jotta ne voisivat laajentaa kohdeverkkoaan ja samalla vähentää tarpeettomia erittäin lyhyitä lentoja. Tätä voitaisiin edistää korottamalla maksuttomien päästöoikeuksien määrää muille osille lentoyhtiön verkkoa siellä, missä ei ole tarkoituksenmukaisia rautatieyhteyksiä, kun lentoyhtiöt siirtävät reittejä muihin liikennemuotoihin kuin lentoihin. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Alueelliset yhteydet

| 3.6.1 | Vaihtoehtoisen liikennemuodon puuttuessa on olemassa vaara, että päästökauppajärjestelmä johtaa yhteyksien heikkenemiseen Euroopan syrjäisillä alueilla. On olennaisen tärkeää, että mitkään toimet eivät uhkaa yhteyksiä Euroopan syrjäisille alueille ja jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Syrjäiset alueet ovat riippuvaisia lentoliikenteestä yhteyksiensä ja talouskehityksensä varmistamiseksi. Niiden riippuvuus johtuu niiden syrjäisestä sijainnista, pienestä koosta, saaristoluonteesta ja siitä, että ne ovat hyvin riippuvaisia yhteyksistä mantereelle tavaroiden ja palvelujen saatavuutta, yhteenliitettävyyttä ja alueellista yhteenkuuluvuutta ajatellen. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Lisäksi näillä alueilla BKT on Euroopan alhaisimpia, joten niitä on suojeltava ja tuettava. Näin ollen komitea ehdottaa, että EU:n syrjäisimpien alueiden (Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Mayotte, Réunion, Saint-Martin, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret) erityisasema säilytetään ja että kyseiset alueet vapautetaan päästökauppajärjestelmän mukaisista velvoitteista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan nojalla, jossa sallitaan poikkeukset EU:n lainsäädännön soveltamisesta näillä alueilla. |
| --- | --- |

3.6.3

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-data-snapshot-16-recovery-wide-variations

2

(3)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-forecast-update-2021-2027

3

(4)  https://www.etf-europe.org/ground-handling-sector-fights-for-its-survival-as-more-than-half-of-airport-based-workers-are-out-of-work/

4

(5)  https://zpp.net.pl/en/press-release-new-eu-emissions-trading-scheme-how-to-mitigate-the-risks-for-european-consumers-and-smes/

5

(6)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2021-09/covid19-eurocontrol-comprehensive-air-traffic-assessment-30092021.pdf

6

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/158

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta”

(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

(2022/C 152/26)

| Esittelijä: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Alena MASTANTUONO |

Esittelijä:

Thomas KATTNIG

Toinen esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  neuvosto, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan d alakohta, 192 artiklan 1 kohta ja 194 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/3/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

neuvosto, 20.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan d alakohta, 192 artiklan 1 kohta ja 194 artiklan 1 kohdan c alakohta

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

9.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/3/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen hiilen uudenlaisen hinnoittelun kielteisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotta voidaan tukea niiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla puututaan tällaisen päästökaupan sosiaalisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. ETSK toteaa myös, että komissio osoittaa ehdotetun asetuksen avulla uskottavasti tahtonsa torjua energia- ja liikenneköyhyyttä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on kuitenkin vakuuttunut siitä, että sosiaalinen ilmastorahasto ei tarjoa riittävää taloudellista tukea, jotta hiilen hinnoittelun sosioekonomisiin vaikutuksiin voitaisiin puuttua vastuullisesti. Tehokkaan ja oikeudenmukaisen korvausmekanismin suunnittelu 27 jäsenvaltion laajuisella heterogeenisellä talousalueella on valtava haaste, joka edellyttää kauaskantoisempia liitännäistoimenpiteitä ja resursseja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaalisen ilmastorahaston synergioita muiden käytettävissä olevien rahoitusvarojen kanssa ja käyttämään sitä mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | 55-valmiuspaketin toimenpiteet ja siirtymätoimet johtavat valtaviin muutoksiin, ja niissä on otettava huomioon tapauskohtaisesti jäsenvaltioiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. Muutoin näiden toimenpiteiden yhteiskunnallinen hyväksyntä vaarantuu. Pakettiin liittyvistä toimenpiteistä on keskusteltava jo nyt, ja ne on pantava täytäntöön jäsenvaltioiden tasolla. Oikeudenmukaisen ekologisen muutoksen aikaansaamiseksi on keskityttävä kaikkien kannalta oikeudenmukaiseen siirtymään. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että hiilen korkeamman hinnoittelun tarkoituksena ei missään tapauksessa ole tulojen lisääminen vaan markkinakäyttäytymisen ohjaaminen kohti vähäpäästöisiä teknologioita. Siksi on olemassa vahvat perusteet sille, että komissio järjestää lisärahoitusta. Lisäksi vuoteen 2032 asetettu määräaika ei vaikuta lopulliselta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tietyt sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, joihin kuuluu sekä työnantajien että työntekijöiden edustajia, ovat suhtautuneet epäilevästi ja jopa kielteisesti päästökaupan laajentamiseen koskemaan rakennuksia ja tieliikennettä. Ne ovat kiinnittäneet huomiota lämmityksen ja polttoaineiden hintojen nousun odotettavissa oleviin sosiaalisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, pk- ja mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Vaara siitä, että ihmiset jätetään Euroopan ilmastopolitiikassa oman onnensa nojaan ja että puhkeaa laajoja mielenosoituksia, kuten ”keltaliivien” mielenosoitukset, on eliminoitava kaikin keinoin. Tätä ajatellen komission olisi arvioitava suunnitelmiaan perusteellisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole analysoinut 55-valmiuspaketin vaikutuksia yksittäisiin jäsenvaltioihin sen paremmin kuin eri aloihinkaan. Komitea katsoo, että sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta olisi pitänyt tehdä erillinen vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden velvollisuuteen esittää kattava toimenpide- ja investointipaketti ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelman muodossa yhdessä hallintoasetuksen mukaisen kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivityksen kanssa. ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit, kansalaisyhteiskunnan, nuorisojärjestöt sekä paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien laatimiseen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on huolissaan siitä, että rakennuksia ja liikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän kustannukset olisivat odotettuja hyötyjä suuremmat ja voisivat johtaa hallitsemattomiin ja siten elinehtoja uhkaaviin hintapiikkeihin. ETSK suhtautuukin yleisesti ottaen kriittisesti siihen, että sosiaalinen ilmastorahasto on sidottu rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon, ja pitää toivottavana, että EU:n talousarvioon sisällytettäisiin erityinen otsake, joka käsittäisi vihreän siirtymän sosiaaliset vaikutukset. Oikeastaan olisi pyrittävä lähtökohtaisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että on varmistettava rahaston varojen tuloksekas käyttö ja estettävä rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät petokset, korruptio ja eturistiriidat. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Oikeusvaltioperiaatteen osalta komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin toimenpiteisiin, jotka tähtäävät toimivaan ja tehokkaaseen sisäiseen valvontajärjestelmään, ja aikomukseen periä aiheettomasti maksetut tai väärin käytetyt rahamäärät takaisin. Lisäksi ETSK aprikoi, sovelletaanko varojen maksamiseen EU:n menettelyä, joka koskee EU:n myöntämien varojen vähentämistä silloin, kun jäsenvaltiot rikkovat oikeusvaltioperiaatetta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa selventämään rahaston rahoitusta. Ehdotuksen mukaan rahoitus perustuu epävakaisiin EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoihin. ETSK ei näin ollen ymmärrä, miksi ehdotetaan kiinteää 72,2 miljardin euron summaa. Hintojen vaihtelu tulee vaikuttamaan rahaston talousarvioon. Tämä korostaa muun muassa vakaamman rahoituksen tarvetta. ETSK ehdottaa, että rahastoa varten otetaan käyttöön osittainen mahdollisuus rahoitusjoustoon päästöoikeuksien todellisen hintakehityksen mukaan (jolloin määrärahoja voitaisiin lisätä hinnan nousun myötä). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Pohdittaessa rahastovarojen jakamista jäsenvaltioiden kesken ETSK korostaa, että hiilen hinnoittelulla voi olla erilainen vaikutus yksittäisiin jäsenvaltioihin ja se voi myös olla ristiriidassa jo käytössä olevien kansallisten toimenpiteiden kanssa, kuten Irlannin parlamentti korosti toissijaisuusperiaatetta koskevassa perustellussa lausunnossaan. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että sukupuolten tasa-arvoa ja kaikkien ihmisten yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä näiden tavoitteiden valtavirtaistamista ja kysymyksiä saavutettavuudesta vammaisten kannalta ajetaan ja tehdään tunnetuksi laadittaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia suunnitelmia, jotta voidaan varmistaa, ettei ketään unohdeta. Suunniteltu hiilen hinnoittelu vaikuttaa erityisesti naisiin, koska 85 prosenttia yksinhuoltajista on naisia. Yksinhuoltajaperheissä lasten köyhyysriski on erityisen suuri. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK on hyvin tietoinen siitä, että sosiaalinen ilmastorahasto on keskipitkän aikavälin vastaus ongelmaan, joka liittyy haavoittuville tahoille vihreästä siirtymästä aiheutuvien kustannusten korvaamiseen. Energian hintakehityksen nykytilanne edellyttää kuitenkin välitöntä ratkaisua. ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, joka tarjoaa jäsenvaltioille välineistön, jonka avulla voidaan puuttua maakaasun ja sähkön tukkuhintojen nousun välittömiin vaikutuksiin ja vahvistaa kykyä sietää tulevia hintasokkeja. Lyhyen aikavälin kansallisia toimenpiteitä ovat muun muassa kotitalouksien hätätilanteen tulotuki, tuki yrityksille ja kohdennetut veronalennukset. Jotta tuki voitaisiin sovittaa yhteen välineistön kanssa, ETSK ehdottaa sosiaalisen ilmastorahaston soveltamisalan laajentamista haavoittuvassa asemassa oleviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Tämä on asiaa koskevien EU:n sääntöjen mukaista ja sopusoinnussa sosiaalisen ilmastorahaston tehtävän kanssa. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kohtuuhintaisten päästöttömien ja vähäpäästöisten liikkumis- ja liikennepalvelujen kehittämistä ja tarjoamista. ETSK katsoo, että julkisten henkilöliikennepalvelujen saatavuus oikeudellisen kehyksen rajoissa on kestävyysperiaatteiden mukaisen ja kohtuuhintaisen liikkumisen perusta. |
| --- | --- |

1.15

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1 | Komissio antoi syyskuussa 2020 Euroopan vihreän kehityksen strategiaan perustuen tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (1), jossa se ehdotti, että Euroopan unionin ilmastotavoitteista tehdään kunnianhimoisempia, ja esitti suunnitelman nettopäästöjen vähentämistä koskevan sitovan tavoitteen nostamiseksi vähintään 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Eurooppa-neuvosto hyväksyi tämän tavoitteen 11. joulukuuta 2020 ja painotti, että on otettava huomioon oikeudenmukaisuuteen ja yhteisvastuuseen liittyvät näkökohdat sekä se, ettei ketään saa unohtaa. Se vahvisti nämä päätelmät 25. toukokuuta 2021 ja pyysi Euroopan komissiota esittämään säädöspakettinsa sekä perusteellisen arvion ympäristöön liittyvistä, taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eurooppalaisen ilmastolain ja Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanemiseksi komissio esitti 14. heinäkuuta 2021 55-valmiuspaketin, jossa tarkistetaan eräitä voimassa olevan ilmasto- ja energialainsäädännön osia ja ehdotetaan uusia aloitteita. 55-valmiuspaketti, Next Generation EU -väline ja kauden 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys auttavat saamaan aikaan kaksitahoisen – ekologisen ja digitaalisen – muutoksen, johon unioni pyrkii. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission mukaan Euroopan unionin kunnianhimoisempi ilmastotavoite tarkoittaa myös sitä, että kaikkien alojen on lisättävä panostaan. Sen vuoksi se ehdotti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (2) (päästökauppadirektiivi) tarkistamisen yhteydessä päästökaupan laajentamista rakennuksiin ja tieliikenteeseen. Voidakseen puuttua kahden uuden alan, rakennusten ja tieliikenteen, päästökaupan sosiaalisiin ja jakaumavaikutuksiin, jotka kohdistuvat kaikkein haavoittuvimmassa taloudellisessa asemassa oleviin, komissio on esittänyt osana 55-valmiuspakettia ehdotuksen asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kaudella 2025–2032 sosiaalisen ilmastorahaston tarkoituksena on lieventää hiilen uudenlaisen hinnoittelun vaikutuksia ja tarjota jäsenvaltioille rahoitusta, jotta voidaan tukea niiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla puututaan tällaisen päästökaupan sosiaalisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat haavoittuviin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tukea myönnetään ensisijaisesti tilapäisen tulotuen muodossa sekä sellaisten toimenpiteiden ja investointien avulla, joilla vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta, edistämällä rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen irrottamista hiilestä, muun muassa integroimalla uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, sekä parantamalla päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkumisen ja vastaavien liikennemuotojen saatavuutta. Jäsenvaltiot myöntävät itse vähintään 50 prosenttia esitettyihin toimenpiteisiin tarvittavista varoista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa esitetään, miten jäsenvaltiot aikovat käsitellä energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kysymyksiä sekä miten ne jo parasta aikaa puuttuvat energiaköyhyyteen voimassa olevan lainsäädännön puitteissa. Komissio seuraa edistymistä ja raportoi siitä osana energiaunionin tilaa koskevaa katsausta. Jäsenvaltioiden on tarkoitus esittää hallintoasetuksen mukaisen kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivityksen yhteydessä ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmanaan kattava toimenpide- ja investointipaketti, joka rahoitetaan rahastosta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jäsenvaltioiden on hallintoasetuksen mukaisesti raportoitava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiinsa kuuluvien toimenpiteiden ja investointien toteuttamisen edistymisestä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanosta joka toinen vuosi toimitettavissa edistymisraporteissaan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Rahaston täytäntöönpano jäsenvaltioiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien avulla on sopusoinnussa myös useista muista sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymää edistävistä EU:n välineistä tuettavien politiikkojen ja toimien kanssa. Näitä ovat muun muassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (3), jonka tavoitteena on kaikkien eurooppalaisten kannalta yhteiskunnallisesti hyväksyttävä ja sosiaalisesti oikeudenmukainen vihreä siirtymä, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (4) mukaiset oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmat, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (5) mukaiset rakennusten perusparannuksia koskevat jäsenvaltioiden pitkän aikavälin strategiat sekä energiaköyhyyden seurantakeskus, joka tukee jäsenvaltioiden toimia köyhyyden vähentämiseksi ja seuraamiseksi sekä asiaan liittyviä politiikkayhdistelmiä energiaköyhyydestä annetun komission suosituksen (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Suurin osa uuden päästökaupan tuloista kanavoidaan jäsenvaltioiden kansallisiin talousarvioihin, ja niitä olisi komission mielestä käytettävä ilmastoon liittyviin tarkoituksiin, myös uuden päästökaupan sosiaalisten vaikutusten käsittelyyn. Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään näitä tuloja sekä muista Euroopan unionin ohjelmista saatuja lisävaroja toimenpiteisiin, joilla tuetaan alojen sosiaalisesti asianmukaista hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Rahaston kokonaismäärärahat kaudella 2025–2032 ovat 72,2 miljardia euroa käypinä hintoina. Komissio esittää piakkoin ehdotuksen vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen kohdennetusta tarkistamisesta Euroopan unionin 23,7 miljardin euron lisämenojen sisällyttämiseksi kaudelle 2025–2027. Nämä varat olisi asetettava saataville etuajassa, jotta uuden päästökauppajärjestelmän sujuva käyttöönotto voidaan aloittaa ja sitä voidaan tukea. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Koska rahasto kytkeytyy suoraan uuteen päästökauppajärjestelmään, rahaston rahoitusmäärän olisi periaatteessa vastattava 25:tä prosenttia tuloista, jotka odotetaan saatavan rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä päästökauppadirektiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Varainkäyttöä koskevien sitoumusten vuosittaisen jakautumisen olisi oltava rahaston tavoitteiden mukainen. Tämä johtaa etupainotteiseen profiiliin, joka vastaa rahaston tavoitetta lieventää päästökauppadirektiivin soveltamisalan laajentamisen vaikutusta taloudellisesti muita heikompiin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Laajentamisen seurausten ennakoimiseksi tukea on saatavilla jo vuodesta 2025. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Toukokuun 8 päivänä 2021 annetussa Porton julistuksessa vahvistetaan Eurooppa-neuvoston sitoutuminen sosiaaliseen Eurooppaan tähtäävään työhön ja sen päättäväinen aikomus tehostaa edelleen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa kunnioittaen asianmukaisesti kunkin tahon toimivaltaa sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Rahastotoimissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, ja tähän kuuluu myös petosten, muun muassa veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen, tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen. |
| --- | --- |

2.14

3.   ETSK:n yleisiä huomioita

| 3.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) tukee niitä tärkeitä toimia, jotka on toteutettu ilmastoneutraaliuden ja ilmastokestävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Komitea panee merkille komission tiedostavan, että ilmastokriisi ja energiasiirtymä eivät ole pelkästään teknisiä ja rakenteellisia haasteita vaan myös sosiaalisia, taloudellisia ja jakautumisvaikutuksiin liittyviä haasteita. ETSK suhtautuu myönteisesti asetuksessa ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen hiilen uudenlaisen hinnoittelun kielteisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotta voidaan tukea niiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla puututaan tällaisen päästökaupan sosiaalisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. ETSK toteaa myös, että komissio osoittaa ehdotetun asetuksen avulla uskottavasti tahtonsa torjua energia- ja liikenneköyhyyttä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pelkää kuitenkin, että sosiaalinen ilmastorahasto ei tarjoa riittävää taloudellista tukea, jotta hiilen hinnoittelun sosioekonomisiin vaikutuksiin kyettäisiin puuttumaan vastuullisesti. Tehokkaan ja oikeudenmukaisen korvausmekanismin suunnittelu 27 jäsenvaltion laajuisella heterogeenisellä talousalueella on valtava haaste, joka edellyttää kauaskantoisempia liitännäistoimenpiteitä ja resursseja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaalisen ilmastorahaston synergioita muiden käytettävissä olevien rahoitusvarojen kanssa ja käyttämään sitä mahdollisimman tehokkaasti. Samaan aikaan sosiaalisen ilmastorahaston perustamista on tarkasteltava koko 55-valmiuspaketin muodostamassa kontekstissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK huomauttaa, että suunnitellut ilmastotoimet ja niiden vaikutukset voivat entisestään pahentaa jo olemassa olevaa eriarvoisuutta. ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia asettamaan oikeudenmukaisuuden periaatteen keskeiselle sijalle toimenpiteissään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | 55-valmiuspaketin toimenpiteet ja siirtymätoimet johtavat valtaviin muutoksiin, ja niissä on otettava huomioon tapauskohtaisesti jäsenvaltioiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. Muutoin näiden toimenpiteiden yhteiskunnallinen hyväksyntä vaarantuu. Pakettiin liittyvistä toimenpiteistä on keskusteltava jo nyt, ja ne on pantava täytäntöön jäsenvaltioiden tasolla. Oikeudenmukaisen ekologisen muutoksen aikaansaamiseksi on keskityttävä kaikkien kannalta oikeudenmukaiseen siirtymään. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Rahaston varat vuosina 2025–2032 ovat 72,2 miljardia euroa, mihin käytetään 25 prosenttia liikenteen ja rakennusten alan päästökauppajärjestelmätuloista. Päästökauppajärjestelmän laajentamisen aiheuttamiin haasteisiin verrattuna tämä rahamäärä on hyvin pieni. ETSK katsoo, että hiilen korkeamman hinnoittelun tarkoituksena ei missään tapauksessa ole tulojen lisääminen vaan markkinakäyttäytymisen ohjaaminen kohti vähäpäästöisiä teknologioita. Siksi on vahvat perusteet lisärahoituksen myöntämiselle komission ja jäsenvaltioiden taholta. Lisäksi vuoteen 2032 asetettu määräaika ei vaikuta lopulliselta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tietyt sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, joihin kuuluu työnantajien ja työntekijöiden edustajia, ovat suhtautuneet epäilevästi ja jopa kielteisesti päästökaupan laajentamiseen koskemaan rakennuksia ja tieliikennettä. Ne ovat kiinnittäneet huomiota lämmityksen ja polttoaineiden hintojen nousun odotettavissa oleviin sosiaalisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, pk- ja mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Vaara siitä, että ihmiset jätetään Euroopan ilmastopolitiikassa oman onnensa nojaan ja että puhkeaa laajoja mielenosoituksia, kuten ”keltaliivien” mielenosoitukset, on eliminoitava kaikin keinoin. Tätä ajatellen komission olisi arvioitava suunnitelmiaan perusteellisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole analysoinut 55-valmiuspaketin vaikutuksia yksittäisiin jäsenvaltioihin sen paremmin kuin eri aloihinkaan. Komitea katsoo, että sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta olisi pitänyt tehdä erillinen vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pienituloiset kotitaloudet kohtaavat jo nykyisessä järjestelmässä erilaisia vaikeuksia, joita varten tarvitaan lyhytaikaisen tuen lisäksi pitkäaikaisia ja niin ollen kestävällä pohjalla olevia ratkaisuja. ETSK katsoo, että EU tarvitsee vankkaa EU:n tason rahoitusta, jolla lievennetään ilmastotoimien sosioekonomista vaikutusta ja varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä. Siksi myös sosiaalisen ilmastorahaston perustaminen EU:n tasolla on ETSK:n mielestä olennaisen tärkeää, eikä sitä pitäisi sitoa rakennusten ja liikenteen aloja koskevan päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon. Euroopan ilmastosäätiön tutkimuksen (7) mukaan laajennettu päästökauppajärjestelmä ei yksinään tuottaisi tieliikenteen ja rakennusten alalla tarvittavia merkittäviä päästövähennyksiä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK suhtautuu ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen periaatteessa myönteisesti mutta huomauttaa, että sen rahoitus riippuu rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän käyttöönotosta (26 artikla). Asuminen ja liikkuminen ovat perustarpeita, joten niitä koskevien palvelujen tarjoaminen on osa yleishyödyllisiä palveluja. ETSK on huolissaan siitä, että rakennuksia ja liikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän kustannukset olisivat odotettuja hyötyjä suuremmat ja voisivat johtaa hallitsemattomiin ja siten elinehtoja uhkaaviin hintapiikkeihin. ETSK suhtautuukin yleisesti ottaen kriittisesti siihen, että sosiaalinen ilmastorahasto on sidottu rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon, ja pitää toivottavana, että EU:n talousarvioon sisällytettäisiin erityinen otsake, joka käsittäisi vihreän siirtymän sosiaaliset vaikutukset. Oikeastaan olisi pyrittävä lähtökohtaisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Rahasto tarjoaa tukea yhtäältä sosiaalisia korvauksia varten ja toisaalta sähköajoneuvojen käytön edistämiseksi sekä latausinfrastruktuuriin ja rakennusten hiilestä irrottamiseen suunnattujen investointien tekemiseksi. Pienituloisten kotitalouksien tarpeet olisi kuitenkin otettava huomioon, ja liikenteen sähköistämiseen liittyvien toimenpiteiden olisi oltava kaiken kattavia ja tulevaisuuteen suuntautuvia, jotta pienituloiset kotitaloudet voivat käyttää sähköistä kaupunkiliikennettä tai hyödyntää uusia liiketoimintamalleja, kuten autojen yhteiskäyttöä. ETSK huomauttaa, että päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkumisen edistämisessä ei pidä keskittyä pelkästään sähköiseen liikenteeseen vaan että tarvittaessa olisi myös edistettävä muita vaihtoehtoisia ja edullisia polttoaineita, kuten biopolttoaineita. ETSK korostaa niin ikään tarvetta edistää vähäpäästöisiä ratkaisuja silloin, kun päästöttömät vaihtoehdot eivät taloudellisista tai teknisistä syistä ole mahdollisia. Tässä yhteydessä ETSK toteaa, että ensisijaisena tavoitteena tulisi olla, että pienituloiset kotitaloudet korvaavat vanhat saastuttavat autot polttoainetehokkaammilla ajoneuvoilla, mikä edellyttää Euroopan käytettyjen autojen markkinoiden perusteellista uudelleensääntelyä. On tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat nämä oikeudenmukaisen siirtymän näkökohdat huomioon ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiaan laatiessaan ja komissio kiinnittää niihin huomiota suunnitelmia arvioidessaan. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Rahastovarojen jakamisessa jäsenvaltioiden kesken komissio on etsinyt kaavaa, jossa huomioidaan väestömäärä (maaseutualueet mukaan luettuina), asukaskohtainen bruttokansantulo, haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien osuus ja polttoaineiden käytöstä aiheutuvat kotitalouksien päästöt. ETSK pelkää, että tämäkään ei riitä, jotta pystyttäisiin ottamaan huomioon maiden sisäinen ja niiden välinen eriarvoisuus. Suhteellisen köyhä jäsenvaltio, jossa maan sisäinen eriarvoisuus on vähäisempää, voisi lopulta hyötyä vähemmän kuin rikas jäsenvaltio, jossa eriarvoisuus on suurta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Jäsenvaltioiden on toimitettava kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa ohella vuoteen 2024 mennessä ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmat, joissa yksilöidään haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät sekä asiaankuuluvat toimenpiteet. Tässä yhteydessä merkittävät erot sitoutumisessa ja institutionaalisissa valmiuksissa herättävät kysymyksen siitä, tuleeko tämä tuottamaan tulosta. Suuret erot siinä, miten jäsenvaltiot käsittelivät oikeudenmukaista siirtymää kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, antavat ehkä esimakua siitä, mitä on odotettavissa. ETSK kehottaakin ottamaan työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit, kansalaisyhteiskunnan, nuorisojärjestöt sekä paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kansallisten ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien laatimiseen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK toteaa, että komissio panee ehdotetussa asetuksessa paljon painoa energiaköyhyyden torjumiselle, kuten se on tehnyt useissa muissakin asiakirjoissa, esimerkiksi energiaköyhyyttä koskevassa tiedonannossa ja suosituksessa (C(2020) 9600 final) ja talvella julkaistussa aloitteessa perusparannusaallosta (COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final). Ponnisteluja on kuitenkin jatkettava edelleen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Energiaköyhyyden seurantakeskuksen arvion mukaan yhteensä yli 50 miljoonaa kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä Euroopan unionissa. Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksen havaintojen ja hiljattain tutkitun Euroopan energiaköyhyysindeksin pohjalta olisi yhteistyössä eri sidosryhmien, esimerkiksi kuluttajajärjestöjen ja Euroopan köyhyydenvastaisen verkoston kaltaisten köyhyyden torjuntaan keskittyvien kansalaisjärjestöjen, kanssa kehitettävä energiaköyhyyden poistamiseen tähtäävä EU:n toimintasuunnitelma sen varmistamiseksi, että julkisin toimin puututaan yhä enemmän energiaköyhyyden perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Energiaköyhyyden torjumiseksi tarvitaankin konkreettisia toimia sekä jäsenvaltioiden että Euroopan unionin tasolla. Näitä ovat muun muassa lämpöperuskorjausten tukien parempi saatavuus tai energiaköyhien kotitalouksien lämmitysjärjestelmien uudistaminen, sitovat peruspalvelumallit ja kuluttajien suojaamiseen tähtäävät yleiset säännökset energia-alalla. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteeseen 20, jonka mukaan ”jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne. Tällaisten palvelujen saatavuuteen on tarjottava tukea niitä tarvitseville.” |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK katsoo, että on varmistettava rahaston varojen tuloksekas käyttö ja estettävä rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät petokset, korruptio ja eturistiriidat. Oikeusvaltioperiaatteen osalta komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin toimenpiteisiin, jotka tähtäävät toimivaan ja tehokkaaseen sisäiseen valvontajärjestelmään, ja aikomukseen periä aiheettomasti maksetut tai väärin käytetyt rahamäärät takaisin. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK suosittelee, että sosiaalisesta ilmastorahastosta tehdään systeeminen väline, joka muodostaa kattavan kokonaisuuden yhdessä muiden sellaisten välineiden kanssa, joilla kompensoidaan EU:lle ja jäsenvaltioille vihreästä siirtymästä aiheutuvia kasvavia kustannuksia. Näin edistetään merkittävästi kestävyystavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK kehottaa selventämään rahaston rahoitusta. Ehdotuksen mukaan rahoitus perustuu epävakaisiin EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoihin. ETSK ei näin ollen ymmärrä, miksi ehdotetaan kiinteää 72,2 miljardin euron summaa. Hintojen vaihtelu tulee vaikuttamaan rahaston talousarvioon. Tämä korostaa muun muassa vakaamman rahoituksen tarvetta. ETSK ehdottaa, että rahastoa varten otetaan käyttöön osittainen mahdollisuus rahoitusjoustoon päästöoikeuksien todellisen hintakehityksen mukaan (jolloin määrärahoja voitaisiin lisätä hinnan nousun myötä). |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Maakaasun ja sähkön tukkuhintojen huikea nousu aiheuttaa valtavia taloudellisia rasitteita kuluttajille. ETSK on hyvin tietoinen siitä, että sosiaalinen ilmastorahasto on keskipitkän aikavälin vastaus ongelmaan, joka liittyy haavoittuville tahoille vihreästä siirtymästä aiheutuvien kustannusten korvaamiseen. Energian hintakehityksen nykytilanne edellyttää kuitenkin välitöntä ratkaisua. ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, joka tarjoaa jäsenvaltioille välineistön, jonka avulla voidaan puuttua maakaasun ja sähkön tukkuhintojen nousun välittömiin vaikutuksiin ja vahvistaa kykyä sietää tulevia hintasokkeja. Lyhyen aikavälin kansallisia toimenpiteitä ovat muun muassa kotitalouksien hätätilanteen tulotuki, tuki yrityksille ja kohdennetut veronalennukset. Jotta tuki voitaisiin sovittaa yhteen välineistön kanssa, ETSK ehdottaa sosiaalisen ilmastorahaston soveltamisalan laajentamista haavoittuvassa asemassa oleviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. ETSK kannattaa komission suunnitelmaa tukea investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen, tarkastella energian varastointiin ja kaasuvarastojen ylläpitämiseen liittyviä mahdollisia toimenpiteitä sekä arvioida sähkömarkkinoiden nykyistä rakennetta. |
| --- | --- |

3.20

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että sukupuolten tasa-arvoa ja kaikkien ihmisten yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä näiden tavoitteiden valtavirtaistamista ja kysymyksiä saavutettavuudesta vammaisten kannalta ajetaan ja tehdään tunnetuksi laadittaessa ja pantaessa täytäntöön kansallisia suunnitelmia, jotta voidaan varmistaa, ettei ketään unohdeta. Suunniteltu hiilen hinnoittelu vaikuttaa erityisesti naisiin, koska 85 prosenttia yksinhuoltajista on naisia. Yksinhuoltajaperheissä lasten köyhyysriski on erityisen suuri. ETSK toistaa tässä yhteydessä Euroopan komissiolle esittämänsä kehotuksen käynnistää mahdollisimman pian yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen tarkistaminen sosiaalisen asuntotarjonnan kohderyhmän osalta ja tehdä selväksi, että asuntopolitiikan ei pidä rajoittua pelkästään köyhyysrajaa lähellä olevien ihmisten auttamiseen vaan sen avulla on tarjottava kunnollinen, helposti saatavilla oleva ja pitkäaikainen kohtuuhintainen asunto kaikille Euroopan asuntokriisistä kärsiville kansalaisille, erityisesti asunnottomille, nuorille pareille, yksinhuoltajille tai monilapsisille perheille, työntekijöille ja yleisesti keskiluokalle (8). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Fossiilisten polttoaineiden hintojen nousu voi vaikuttaa suhteettomasti taloudellisesti muita heikompiin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin, jotka käyttävät suhteessa suuremman osan tuloistaan energiaan ja liikenteeseen, joilla ei ole tietyillä alueilla vaihtoehtoisia kohtuuhintaisia liikkumis- ja liikennevaihtoehtoja ja joilla ei ehkä ole taloudellisia valmiuksia investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen. ETSK suhtautuukin myönteisesti siihen, että komission ehdotuksessa keskitytään haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien, mikroyritysten ja liikenteen käyttäjien tarpeisiin, mukaan lukien ilmainen pääsy julkiseen liikenteeseen tai mukautetut maksut, kestävän kysyntään perustuvan liikkumisen edistäminen ja jaetut liikkumispalvelut. Jäsenvaltioita kehotetaan myös tukemaan kohtuuhintaisten päästöttömien ja vähäpäästöisten liikkumis- ja liikennepalvelujen kehittämistä ja tarjoamista. ETSK katsoo, että julkisten henkilöliikennepalvelujen saatavuus oikeudellisen kehyksen rajoissa on kestävyysperiaatteiden mukaisen ja kohtuuhintaisen liikkumisen perusta. Tässä mielessä on tarpeen lisätä korvauksia ekologiset ja sosiaaliset vaatimukset paremmin huomioivasta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, ja tämä puolestaan edellyttää, että jäsenvaltioiden hallitukset, alueet ja kunnat antavat taloudellista tukea ja luovat rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komissio säätää 55-valmiuspaketissa muun muassa tieliikenteen sisällyttämisestä EU:n päästökauppaan, mikä tarkoittaa, että tavanomaisen moottoriajoneuvolla tapahtuvan henkilöliikenteen kustannukset nousevat keskipitkällä aikavälillä, mikäli sen energianlähteenä ovat fossiiliset polttoaineet. Komissio on tietoinen siitä, että tämä asettaa tietyt väestöryhmät epäedulliseen asemaan. Tässä yhteydessä se ottaa kantaa kysymykseen liikenneköyhyydestä, korostaa tarvetta ilmastonmuutosrahastosta (9) myönnettäville korvauksille ja tekee alustavia ehdotuksia siitä, miten asia olisi järjestettävä. Komissio ei kuitenkaan esitä arviota siitä, kuinka moneen ihmiseen tämä voi vaikuttaa koko EU:ssa, eikä se esitä määritelmää tai indikaattoreita liikenneköyhyyden täsmentämiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Liikkumista ja työelämään paluuta maaseudulla koskevassa tutkimuksessa (Mobility4Job (10)) todettiin, että vain 50 prosentilla työttömistä oli auto aina käytettävissään, kun taas koko väestön keskiarvo oli 80 prosenttia. Tutkimus osoittaa kustannuksia koskevan hankkeen tavoin, että kotitaloudet reagoivat tulotason laskuun muun muassa säästämällä oman ajoneuvon käytöstä. Tämä tarkoittaa sitä, että liikkumisen rajoitukset tulevat näkyviin vasta myöhemmin, esimerkiksi työnhaussa, kun asianmukaisia liikkumisvaihtoehtoja ei ole saatavilla eikä mahdollisia työpaikkoja ole ulottuvilla. Pelkkä liikkumiskustannusten osuus tuloista ei siis ole riittävä indikaattori siitä, ovatko liikkumisvaihtoehdot rajoittuneita ja missä määrin. Liikenneköyhyys johtuu useiden muuttujien yhdistelmästä: ennen kaikkea tuloista sekä pakosta omistaa auto, jos muita liikkumisvaihtoehtoja ei ole saatavilla. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 562 final.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Hyväksytty Eurooppa-neuvoston kokouksessa 24. ja 25. kesäkuuta 2021.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

5

(6)  Komission suositus (EU) 2020/1563, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, energiaköyhyydestä C/2020/9600 (EUVL L 357, 27.10.2020, s. 35).

6

(7)  Euroopan ilmastosäätiö: Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool? https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.

7

(8)  Asiakokonaisuus TEN/707 – Kaikille mahdollisuus kunnolliseen, kestävyysperiaatteiden mukaiseen ja pysyvästi kohtuuhintaiseen asumiseen. (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 93).

8

(9)  COM(2021) 568.

9

(10)  Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Itävallan liittovaltion työkamarin ja ÖGB-kustantamon portaali (Matkalla ansiotyöstä kotityöhön).

10

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/166

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin alueelle suuntautuvan laittoman maahantulon yhteydessä ihmiskauppaa tai maahanmuuttajien salakuljetusta helpottavien tai harjoittavien liikenteenharjoittajien vastaisista toimenpiteistä”

(COM(2021) 753 – 2021/0387(COD))

(2022/C 152/27)

| Yleisesittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.12.2021
  neuvosto, 16.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 9.12.2021 |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 159/15/09 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.12.2021

neuvosto, 16.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

9.12.2021

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen täysistunnossa

9.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

159/15/09

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti ja katsoo, että mahdollisten seuraamusten määrääminen liikenteenharjoittajille on perusteltu toimenpide, joka EU:n ja jäsenvaltioiden on toteutettava. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK huomauttaa kuitenkin, että lainsäädäntötoimen käynnistänyt kriisi Valko-Venäjän ja EU:n rajalla on monimutkaisempi ja sillä on paljon laajempia vaikutuksia kuin mihin ehdotetuilla välineillä pystytään puuttumaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea on erittäin huolissaan Valko-Venäjän hallituksen autoritaarisesta kehityksestä ja tuomitsee kaikenlaiset kansalaisiin, tiedotusvälineisiin, poliittisiin puolueisiin, kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja työmarkkinaosapuoliin kohdistuvat sorto- ja uhkailutoimet. Se tuomitsee myös sen, että Valko-Venäjän hallitus on järjestänyt henkilöiden siirtämisen kolmansista maista omalle alueelleen tarkoituksenaan pakottaa heidät EU:n ulkorajan ylitykseen. Tämä teko, jossa käytetään hyväksi haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä ja heidän unelmiaan ja vaarannetaan heidän terveytensä ja turvallisuutensa, on tuomittava. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää tärkeänä kaikkien ihmisten ihmisarvon kunnioittamista ja heidän perusoikeuksiensa suojelua. EU:n ensimmäisenä reaktiona tulisi olla asianomaisten ihmisten ihmisarvon ja oikeuksien palauttaminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaakin lopettamaan välittömästi käännytykset EU:n alueelta maahan, missä ihmisten turvallisuus on vaarassa. Kaikkien EU:n rajan ylittävien henkilöiden on halutessaan voitava hakea turvapaikkaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa Valko-Venäjän hallitusta varmistamaan, että sen alueella olevia ihmisiä ei kohdella huonosti, että he voivat hakea turvapaikkaa ja että heitä – palauttamiskiellon periaatteen mukaisesti – ei palauteta alkuperämaahansa, jos heidän henkensä ja turvallisuutensa ovat siellä vaarassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n toimielinten on tehtävä monenvälistä yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja varmistettava, että maa noudattaa turvapaikka-asioita ja ihmisoikeuksien suojelua koskevia kansainvälisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Frontexin mukaan tammi-lokakuussa 2021 EU:n itärajan ylitti noin 6 571 ihmistä, joista 3 868 oli Irakin kansalaisia (1). Irakin kansalaiset kuuluvat niiden joukkoon, joiden turvapaikkahakemukset johtavat muita useammin kansainvälisen suojelun saamista koskevan oikeuden tunnustamiseen (Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston EASO:n mukaan 44 prosenttia ensimmäisen oikeusasteen päätöksistä vuonna 2020 oli myönteisiä (2)). Komission ehdotuksessa olisikin tarkasteltava perusteellisesti täydentävyyttä uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen kanssa ja katsottava, että asianomaiset henkilöt voivat olla oikeutettuja kansainväliseen suojeluun. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa tarvetta luoda turvallisia reittejä kansainvälisen suojelun hakemista ja turvallista muuttoa varten EU:n, kansallisen ja kansainvälisen oikeuden nojalla. Turvallisten reittien kehittäminen vähentää ihmissalakuljettajien ja ihmiskauppiaiden tarvetta ja suojelee paremmin kaikkien asianosaisten turvallisuutta ja oikeuksia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ottaen huomioon Valko-Venäjän hallituksen roolin tässä kriisissä, jossa liikenteenharjoittajien osallistuminen on vain yksi osatekijä, ETSK kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan kattavamman seuraamusjärjestelmän sitä vastaan. Valko-Venäjän alueella toteutettuja toimia ei olisi voitu järjestää ilman korkeimpien hallintotasojen hyväksyntää ja useiden valtiollisten joukkojen, myös rajapoliisin, osallistumista. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission linjaukseen, jonka mukaan toimet perustuvat voimassa oleviin kansainvälisiin sääntöihin: kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komitea huomauttaa myös, että on olemassa muita kansainvälisiä sääntöjä, joilla on merkitystä tässä tilanteessa: pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus vuodelta 1951 ja siihen vuonna 1967 liitetty pöytäkirja luettuna yhdessä ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kanssa. Lisäksi olisi pidettävä mielessä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen sisältö. EU:lla on yksi maailman kattavimmista perusoikeuksien suojelujärjestelmistä, ja kaikkien sen säädösten ja toimien olisi oltava perusoikeuskirjan mukaisia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mitä tulee johdonmukaisuuteen EU:n muiden politiikkojen kanssa, ehdotuksessa viitataan täydentävyyteen unionin ulkoisen toiminnan, myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, kanssa, mutta siinä ei käsitellä tarkemmin tämän alan tukitoimia ja toimenpiteitä. Ehdotuksessa mainitaan myös, että toimien ohella olisi toteutettava asianmukaisia humanitaarisia toimenpiteitä, mutta niitä ei ole täsmennetty. ETSK ehdottaa, että ehdotuksen tätä osaa muutetaan siten, että siihen sisällytetään täydentävyys uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen sekä Euroopan naapuruuspolitiikan kanssa. Ehdotusta on myös muutettava suunniteltujen humanitaaristen toimenpiteiden täsmentämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK kehottaa tässä yhteydessä osoittamaan Euroopan tasolla solidaarisuutta rajalla sijaitsevia EU:n jäsenvaltioita kohtaan ja antamaan niille suoraa tukea nykyisessä kriisitilanteessa. Samalla niille olisi muistutettava, että ihmisten, myös maahanmuuttajien ja mahdollisten pakolaisten, perusoikeuksien suojelu on EU:n perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu velvollisuus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kaikkia mahdollisia toimia, joita toteutetaan liikenteenharjoittajia vastaan – nykyisten kuljetusten laajentamisen estäminen tai niiden rajoittaminen, unionin oikeuden nojalla myönnettyjen toimilupien tai lupien väliaikainen peruuttaminen, unionin alueen ylilentoa, kauttakulkua tai sen satamissa käyntiä koskevien oikeuksien keskeyttäminen, unionissa tehtävää tankkausta tai huoltoa koskevien oikeuksien keskeyttäminen tai unioniin, unionista ja sen sisällä liikennöintiä koskevien oikeuksien keskeyttäminen – olisi sovellettava oikeasuhteisesti ja kohdennetusti pitäen mielessä yleisenä tavoitteena oleva ihmiskaupan ja maahanmuuttajien salakuljetuksen rajoittaminen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksen mukaan asetuksen yleisenä tavoitteena on rajoittaa ihmiskauppaa ja maahanmuuttajien salakuljetusta. Frontexin mukaan tammi-lokakuussa 2021 EU:n itärajan ylitti 6 571 ihmistä, joista 3 868 oli Irakin kansalaisia. Irakin kansalaiset kuuluvat niiden joukkoon, joiden turvapaikkahakemukset johtavat muita useammin kansainvälisen suojelun saamista koskevan oikeuden tunnustamiseen. Näiden lukujen perusteella näitä henkilöitä on pidettävä paitsi laillisina muuttajina myös mahdollisina legitiimeinä kansainvälisen suojelun hakijoina. Ehdotus olisi siten saatettava ajan tasalle tämän seikan huomioon ottamiseksi. Ehdotukseen olisi myös sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä, jotta ihmiset Valko-Venäjällä ja EU-maissa voisivat hakea kansainvälistä suojelua. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK on yhä enemmän huolissaan siitä, että maahanmuuttaja-termin käyttö on syrjivää ja halventavaa. Muuttajat ovat ihmisiä, joiden perusoikeuksia, myös ihmisarvoa, on suojeltava. Useimmat heistä lähtevät kotimaastaan erittäin vakavista syistä, myös peläten henkensä puolesta, ja näissä tapauksissa heillä olisi oltava oikeus hakea kansainvälistä suojelua ja heitä olisi kohdeltava hyvin koko matkan ja hakuprosessin ajan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksella luodaan asianmukaiset puitteet seuraamusten kohdentamiselle liikenteenharjoittajiin, mutta siinä ei tunnusteta valtion ja hallituksen toimijoiden vastuuta. Valko-Venäjän tapauksessa kansallinen lentoyhtiö on valtion suorassa valvonnassa toimiva yritys. Useat hallituksen ja valtion elimet ovat osallistuneet suoraan ihmisten lennättämiseen Valko-Venäjälle ja heidän rajalle tuomiseensa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Seuraamuksia on laajennettava, ja ne on kohdistettava suoraan julkisiin ja valtiollisiin toimijoihin, jotka ovat vastuussa asetusehdotuksessa tarkoitettujen toimien järjestämisestä. Hallituksella on viime kädessä kaikki oikeudelliset ja institutionaaliset keinot pysäyttää tällaiset liikenteenharjoittajien toimet, ja sillä on vielä selkeämpi vastuu, kun se on suoraan osallisena. Näin ollen keskittyminen ainoastaan liikenteenharjoittajiin tarkoittaa, ettei kohteeksi oteta kriisin syitä vaan sen välineet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU on ollut Valko-Venäjän suurin avunantaja. Vuodesta 2016 lähtien Valko-Venäjälle on myönnetty vuosittain noin 30 miljoonaa euroa avustusta, ja sen nykyiset maksusitoumusmäärärahat ovat lähes 135 miljoonaa euroa. ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden kattavaan ja perusteelliseen uudelleentarkasteluun, joka koskee myös rahoitusyhteistyötä, ja toivoo, että uudelleentarkastelu johtaa uuteen ja tehokkaampaan painostukseen Valko-Venäjää kohtaan oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja toimii myös pelotteena uusille toimille, jotka voisivat johtaa vastaavaan kriisiin EU:n rajoilla. |
| --- | --- |

2.10

Bryssel 9. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Frontexin muuttoliikekartta, https://frontex.europa.eu/we-know/migratory-map/ Viittauspäivä 1.12.2021.

1

(2)  EASO Asylum Trends – 2020 Overview, https://www.euaa.europa.eu/sites/default/files/EASO-Asylum-Report-2021.pdf Viittauspäivä 1.12.2021.

2

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/169 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/169

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi EU:n metsästrategia 2030”

(COM(2021) 572 final)

(2022/C 152/28)

| Esittelijä: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Simo TIAINEN

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon numero | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 227/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon numero

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

227/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komissio toteaa tiedonannossaan ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” erittäin perustellusti, että metsillä on monitahoinen rooli ja että ne tarjoavat merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia. Metsien elinvoimaisuudella ja terveydellä on perustava merkitys sekä ympäristö- ja ilmastosyistä että metsiin pohjautuvan talouskehityksen ja ihmisten hyvinvoinnin edistämisen kannalta. Komitea panee merkille, että metsästrategiassa käsitellään taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia, mutta katsoo, että tämä olisi tehtävä kattavammin. ETSK toteaa myös, että kysymys metsien ja siten metsänomistajien tuottamien ei-kaupallisten ekosysteemipalvelujen hyvittämisestä jää vaille vastausta. Strategiassa esitellään vain muutamia myönteisiä esimerkkejä. Komitea vaatiikin aidosti vakuuttavaa ja kestävää tulevaisuuden ratkaisua. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Metsästrategian tulisi luoda yhteyksiä metsiin liittyvien eri politiikanalojen ja strategioiden sekä metsäpohjaisen biotalouden välille. ETSK korostaa myös sitä, että on tärkeää tehdä päätökset oikealla tasolla toimivaltuuksien ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Metsät ovat hyvin erilaisia eri puolilla EU:ta, joten kaikille sopivia valmiita ratkaisuja ei ole. Vastuu metsänhoidosta ja metsänhoidon suunnittelusta onkin paras uskoa kansalliselle tasolle yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. EU-tason toimintakehys on puolestaan tarpeen sisämarkkinoihin liittyvissä sekä ympäristö- ja ilmastoasioissa, joita ei pystytä ratkaisemaan vain kansallisilla toimenpiteillä ja joihin usein tarvitaan myös kansainvälistä toimintaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaikilla päätöksentekotasoilla tarvitaan edistyksellistä yhteistyötä. ETSK painottaa, että kansalaisyhteiskunnan edustajien, kuten yritysten, ammattijärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen, tulee olla tiiviisti mukana strategian jatkokehittelyssä ja seurannassa. Keskeisen tärkeitä tahoja ovat metsänomistajat, metsäteollisuus ja kestävän metsänhoidon ja metsäpohjaisen biotalouden työntekijät. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK vaatii turvaamaan toiminta- ja sääntelykehyksen johdonmukaisuuden, varmuuden, vakauden, selkeyden ja yhtenevyyden. On tärkeää, ettei tehdä aloitteita, jotka ovat päällekkäisiä tai ristiriitaisia jo käytössä olevien, laajasti omaksuttujen kestävää kehitystä koskevien määritelmien, periaatteiden, kriteerien, indikaattorien, ohjeiden tai ohjelmien kanssa. Omaisuudensuoja ja elinkeinovapaus ovat myös periaatteita, joita pitää suojella. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska strategia vaikuttaa moniin aloihin eikä sen vaikutuksista ole täyttä selvyyttä, ETSK vaatii tekemään strategiasta kattavan vaikutustenarvioinnin, jossa määritetään sen vaikutukset markkinaolosuhteisiin ja maaseutualueisiin sekä kartoitetaan rahoitustarpeet, joihin kuuluvat tutkimus ja innovointi, osaamisen kehittäminen, infrastruktuuri, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen sekä luonnon monimuotoisuuden parantaminen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa kiinnitetään asianmukaista huomiota ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, sillä ilmaston lämpeneminen muuttaa puiden ja muiden organismien elinolosuhteita ja aiheuttaa metsätuhoja, mikä on erittäin vahingollista niin ympäristölle kuin taloudelle. ETSK pitää myös tärkeänä, että metsien ja metsäpohjaisen biotalouden roolia ilmastonmuutoksen hillitsemisessä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti, jotta löydetään paras mahdollinen hiilen sitomis-, varastointi- ja korvaamisratkaisujen yhdistelmä fossiilisten polttoaineiden jälkeisen talouden luomiseksi. Lisäksi komitea painottaa komission esittämän metsästrategian tavoin metsänhoitoon ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun sovellettavan yhdennetyn lähestymistavan merkitystä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa tutkimaan yhteyksiä ilmastonmuutoksen, metsäekosysteemien ja metsänhoidon välillä ja keräämään järjestelmällisesti luotettavaa tietoa metsien tilasta ja jakamaan sitä. ETSK korostaa myös digitaaliteknologiaa kaikin tavoin hyödyntävien innovaatioiden tärkeyttä kestävyysperiaatteiden mukaisen ja ilmastokestävän biomassatuotannon, uusien metsäpohjaisten tuotteiden ja kiertotalouskäytäntöjen alalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Metsäalan toimintojen digitaalinen ja vihreä siirtymä edellyttävät uutta osaamista, joka on otettava huomioon erityisesti ammattikoulutuksessa sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta järjestettäessä. ETSK pitää tärkeänä, että luodaan laadukkaita työpaikkoja ja tarjotaan työntekijöille uramahdollisuuksia ja asianmukaiset työehdot ja -olot metsäpohjaisessa biotaloudessa. Komitea korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia niin osaamisen kehittämisessä kuin työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Yhteistyötä tarvitaan myös moderneja metsäpohjaisia toimintoja koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi erityisesti nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Jotta metsäpohjaisen biotalouden innovointi- ja työllisyyspotentiaali voidaan hyödyntää, tarvitaan suotuisat olosuhteet tuottaville investoinneille kaikkialla arvoketjuissa. ETSK korostaa myös infrastruktuuriin kohdistuvien investointien tarvetta logistiikan sujuvoittamiseksi ja metsäalan toimintojen digitalisoinnin mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Maailmanlaajuisen kehityksen tukemiseksi ETSK kehottaa EU:ta turvaamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisillä biotalousmarkkinoilla kilpaileville EU:n yrityksille ja ajamaan metsien suojelua ja kestävää käyttöä edistävien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä: toimintakehys

| 2.1 | Tiedonannolla ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” saatetaan EU:n nykyinen metsästrategia vuodelta 2013 ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon viimeaikainen kehitys ja pyrkiä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti luomaan nykyaikainen, hiilineutraali, resurssitehokas, kilpailukykyinen ja sosiaalisesti oikeudenmukainen Euroopan unioni. ETSK on aiemmin esittänyt näkemyksensä edellisen strategian edistymistä käsittelevästä kertomuksesta (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Metsillä on tärkeä rooli vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa, sillä ne liittyvät erottamattomasti moniin ohjelman osa-alueisiin: muun muassa kestävien teollisuus-, energia-, liikenne-, rakennus- ja elintarvikejärjestelmien edistämiseen sekä ilmastonmuutoksen, biodiversiteetin köyhtymisen ja ympäristön pilaantumisen torjumiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Metsät ovat myös merkittävä maailmanlaajuinen aihe, joka on tärkeä useiden Yhdistyneiden kansakuntien asettamien kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta: näitä ovat maanpäällinen elämä, ilmastoteot, köyhyyden vähentäminen, terveys ja hyvinvointi, teollisuus ja innovaatiot sekä ihmisarvoinen työ ja talouskasvu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Metsillä on monitahoinen rooli ja potentiaalia tuoda taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä. Komitea pitääkin tärkeänä, että kehitetään kaikkia metsätoimintoja parhaan mahdollisen kokonaishyödyn saamiseksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Metsien elinvoimaisuuden ja terveyden ylläpitäminen on ratkaisevan tärkeää sekä ympäristö- ja ilmastosyistä että metsiin pohjautuvan talouskehityksen ja ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi. Komitea panee merkille, että metsästrategiassa käsitellään taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia, mutta katsoo, että tämä olisi tehtävä kattavammin. ETSK toteaa myös, että kysymys metsien ja siten metsänomistajien tuottamien ei-kaupallisten ekosysteemipalvelujen hyvittämisestä jää vaille vastausta. Strategiassa esitellään vain muutamia myönteisiä esimerkkejä. Komitea vaatiikin aidosti vakuuttavaa ja kestävää tulevaisuuden ratkaisua. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK katsoo, että metsästrategian tulisi luoda yhteyksiä metsiin liittyvien eri politiikanalojen ja strategioiden sekä metsäpohjaisen biotalouden välille. Se edellyttää monialaista yhteistyötä, joka kattaa ilmasto- ja ympäristöpolitiikan ja maatalouspolitiikkaan kuuluvan maaseudun kehittämisulottuvuuden lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin sekä teollisuus-, työllisyys- ja veropolitiikan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK korostaa myös sitä, että on tärkeää tehdä päätökset oikealla tasolla toimivaltuuksien ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Sisämarkkinoihin liittyvien kysymysten ratkaisemiseen tarvitaan pääsääntöisesti vankkoja EU-tason toimenpiteitä. EU-tason toimintakehys on tarpeen myös ympäristö- ja ilmastoasioissa, joita ei pystytä ratkaisemaan vain kansallisilla toimenpiteillä – ja joihin usein tarvitaan myös kansainvälistä toimintaa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sen sijaan vastuu metsänhoidosta ja metsänhoidon suunnittelusta on paras uskoa kansalliselle tasolle yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK katsookin, että jäsenvaltioiden osallistuminen ja tuki ovat ratkaisevan tärkeitä strategian täytäntöönpanossa. Kansallisilla strategisilla metsäohjelmilla on tässä keskeinen asema, myös siksi, että näin suunnitelmiin sisällytetään ilmasto- ja biodiversiteettinäkökohtia, mutta myös siksi, että näin voidaan esittää tapoja antaa metsänomistajille taloudellista hyvitystä ei-kaupallisista metsien ekosysteemipalveluista. Kaikille sopivia valmiita ratkaisuja ei ole, koska metsät ovat ominaispiirteiltään hyvin erilaisia eri puolilla EU:ta. Metsien merkitys jäsenvaltioiden kansallisessa taloudessa vaihtelee myös, samoin kuin metsien omistajat, jotka voivat olla julkisia tahoja, yksityisiä suuryrityksiä, sijoittajia tai pieniä perheomistajia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK pitää tärkeänä hyvien käytänteiden vaihtamista jäsenvaltioiden kesken ja yhteistyön kehittämistä komission ja jäsenvaltioiden välillä tarkistamalla työskentelytapoja mieluummin kuin perustamalla uusia virallisia elimiä. ETSK painottaa myös, että kansalaisyhteiskunnan edustajien, kuten yritysten, ammattijärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen, tulee olla tiiviisti mukana strategian jatkokehittelyssä ja seurannassa, ja korostaa, että keskeisen tärkeitä tahoja ovat metsänomistajat, metsäteollisuus ja kestävän metsänhoidon ja metsäpohjaisen biotalouden työntekijät. Investoiminen sidosryhmien ja toimivaltaisten viranomaisten valmiuksien kehittämiseen on välttämätöntä strategian täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Koska yksityisillä metsänomistajilla ja yrityksillä on niin merkittävä rooli, myös omaisuudensuoja ja elinkeinovapaus on otettava kaikilta osin huomioon. Tuotevalikoimien, raaka-ainevalintojen tai operatiivisten käytäntöjen ohjailu ei yleensä ole mahdollista, mutta sen sijaan voidaan luoda tieteeseen perustuvat ja teknologianeutraalit toimintapuitteet, joissa biotalousalan toimijat voivat innovoida, investoida ja toimia. Tämä koskee esimerkiksi kaskadiperiaatteen täytäntöönpanoa, jonka on oltava markkinapohjaista. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK kehottaa myös turvaamaan toiminta- ja sääntelykehyksen johdonmukaisuuden, varmuuden, vakauden, selkeyden ja yhtenevyyden, sillä monissa biotaloustoiminnoissa investointisyklit ovat pitkiä. On tärkeää, ettei tehdä aloitteita, jotka ovat päällekkäisiä tai ristiriitaisia jo käytössä olevien, laajasti omaksuttujen kestävää kehitystä koskevien määritelmien, periaatteiden, kriteerien, indikaattorien, ohjeiden tai ohjelmien kanssa. Lisäksi kaikissa aloitteissa on vältettävä liiallista byrokratiaa, kuten moninkertaista tiedonkeruuta ja raportointia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK pitää erittäin tärkeänä, että edellä mainitut periaatteet, jotka liittyvät päätöksentekotasoon, omistajuuteen, vakauteen, johdonmukaisuuteen ja päällekkäisyyksien välttämiseen, otetaan kaikilta osin huomioon ja niitä noudatetaan tinkimättä tulevassa työskentelyssä. Tämä pätee erityisesti aloitteisiin, jotka koskevat seurantajärjestelmää, kestävän metsänhoidon indikaattoreita ja kynnysarvoja, ”luonnonläheisyyden” sertifiointijärjestelmää ja metsään liittyviä kestävän rahoituksen kriteereitä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Strategian vaikutuksista ei kaiken kaikkiaan ole täyttä selvyyttä, ja osa aloitteista saattaa heikentää metsäalan arvoketjuja ja uhata työpaikkoja erityisesti maaseudulla, kun kestävyysperiaatteiden mukaista puunkorjuuta rajataan. ETSK kehottaakin tekemään strategiasta kattavan vaikutustenarvioinnin sen kumulatiivisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi. Samalla pystytään kartoittamaan erilaiset rahoitustarpeet, joihin kuuluvat tutkimus ja innovointi, osaamisen kehittäminen, infrastruktuuri, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen sekä luonnon monimuotoisuuden suojeleminen ja parantaminen. |
| --- | --- |

2.13

3.   Erityistä: metsien rooli ilmastonmuutoksessa ja luonnon monimuotoisuudessa

| 3.1 | Metsillä on merkittävä rooli luonnon prosesseissa: hiilen, veden ja ravinteiden kiertokulun hallinnassa, maaperän muokkautumisessa ja luonnon monimuotoisuuden ylläpitämisessä. Toisaalta metsät ovat hyvin haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kokonaismetsäpinta-ala ja suojeltu metsäpinta-ala ovat EU:ssa kasvaneet viime vuosikymmeninä, niin että puun määrän kasvu on hakkuita suurempi. Lisäksi metsät ovat merkittävä hiilinielu (2). Maailmanlaajuisesti metsäkato sen sijaan jatkuu, erityisesti trooppisilla alueilla. Tämä muuttaa metsät päästöjen lähteeksi ja kiihdyttää merkittävästi luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä (3). ETSK korostaa tarvetta käsitellä metsien roolia maailmanlaajuisesti ja kehottaa EU:ta ajamaan aktiivisesti metsien suojelua ja kestävää käyttöä edistävien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Metsät ja metsäpohjainen biotalous voivat hillitä ilmastonmuutosta monin tavoin: näitä ovat hiilen sitominen ja varastointi sekä fossiilipohjaisten raaka-aineiden, energiamuotojen ja tuotteiden korvaaminen. Erilaisten toimenpiteiden välillä voidaankin saavuttaa synergiaa ja kompromisseja (4). ETSK korostaa siksi tarvetta ottaa kaikki nämä mekanismit kokonaisvaltaisesti huomioon, kun etsitään kestävimpiä ratkaisuja fossiilisten polttoaineiden jälkeisen talouden luomiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hiilen sitomisessa ei ole kyse vain metsäpinta-alasta, vaan ennen kaikkea metsän kasvusta ja elinvoimaisesta fotosynteesistä. Metsien potentiaalin hyödyntäminen hiilinieluina edellyttääkin metsittämisen ja uudelleenmetsittämisen lisäksi metsien aktiivista hoitoa, käyttöä ja uusimista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Metsien rooli hiilen varastoinnissa on myös monitahoinen: hiili ei varastoidu ainoastaan puihin ja maaperään, vaan myös puupohjaisiin tuotteisiin. Kestävät puutuotteet, kuten rakennukset ja laadukkaat huonekalut, ovat tässä mielessä tehokkaimpia. Myös lyhytikäisemmät metsästä saatavat tuotteet säilyttävät hiilisisältönsä niin kauan kuin niitä kierrätetään. Lisäksi kun metsästä saatavia uusiutuvia raaka-aineita käytetään korvaamassa fossiilisia raaka-aineita, vältetään hiilidioksidin vapautuminen fossiilisesta varannosta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa myös ottamaan kaikilta osin huomioon metsien haavoittuvuuden ilmastonmuutokselle ja sopeutumistarpeen, sillä ilmaston lämpeneminen muuttaa puiden ja muiden organismien elinolosuhteita ja aiheuttaa metsätuhoja, kun kuivuus, tulipalot, myrskyt ja tuholaiset yleistyvät. Toisaalta metsät edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista tarjoamalla suojaa eroosiota, maanvyörymiä ja tulvia vastaan. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Metsät, myös hoidetut metsät, ovat lisäksi ratkaisevan tärkeitä luonnon monimuotoisuudelle, sillä ne tarjoavat elinympäristön suurimmalle osalle maanpäällisestä biodiversiteetistä. Luonnon monimuotoisuutta voidaan ylläpitää monin tavoin: suojelemalla uhanalaisia lajeja, luomalla suojelualueita, missä ihmisen toiminta on sallittua vain rajoitetusti tai ei lainkaan, tai ottamalla käyttöön metsänhoitokäytäntöjä, joissa biodiversiteetti voi säilyä metsien sosioekonomisen hyödyntämisen rinnalla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kun otetaan huomioon, että valtaosa metsistä on hoidettuja, ETSK pitää tärkeänä soveltaa metsänhoitoon ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun yhdennettyä lähestymistapaa, joka mahdollistaa metsien erilaisten toimintojen yhdistämisen. Komitea kannattaa metsäomistajien vapaaehtoisesti toteuttamia markkinapohjaisia toimenpiteitä hiilen sitomiseksi ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi ja tukee hyvitysjärjestelmien tutkimista ja kehittämistä tällaisia toimenpiteitä varten. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Sekä metsien hiilensitomiskyky että biodiversiteetti vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Erot johtuvat osin erilaisista luonnonolosuhteista ja osin ajan mittaan sovelletuista metsänhoito- ja metsänkäyttötavoista. Metsien suojelu- ja ennallistamistarvekin on siten erilainen eri puolilla EU:ta, ja tämä on otettava huomioon määritettäessä ennallistettavia ja suojeltavia metsiä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kannustaa jatkamaan tutkimusta, jossa tarkastellaan metsissä tapahtuvia fyysisiä, kemiallisia ja biologisia prosesseja ja yhteyksiä ilmastonmuutoksen, metsäekosysteemien ja ihmisen toiminnan välillä, jotta voidaan varmistaa, että metsänhoitokäytännöt perustuvat luotettavaan tieteelliseen tietoon. Lisäksi on tärkeää seurata järjestelmällisesti metsien tilaa ja jakaa siitä tietoa hyödyntäen kaikin tavoin digitaalisia välineitä ja järjestelmiä ja huolehtien samalla asianmukaisesta tietosuojasta ja tietojen luotettavuudesta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK kannattaa ehdotusta istuttaa 3 miljardia puuta käytännön demonstrointihankkeena, joka käsittää kohdealueiden ja lajien asianmukaisen suunnittelun, henkilöstöresurssien ja rahoituksen osoittamisen, istutuksen, hoidon sekä tulevan kehityksen ja tulosten tarkan seurannan. Tässä metsityshankkeessa ei pidä kilpailla elintarvikkeiden tuotantoon osoitettavan maa-alan kanssa tai jättää huomioimatta se, että tietyissä paikoissa maisema on syytä jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

3.11

4.   Erityistä: metsien taloudellinen ja sosiaalinen rooli

| 4.1 | Metsät täyttävät monia arkielämän tarpeita: niistä saadaan raaka-aineita teollisuus- ja kulutustuotteisiin, ne toimivat virkistysalueina ja niistä saadaan terveellistä ruokaa suoraan kotitalouksien käyttöön. Metsillä on siten keskeinen asema sekä puupohjaisessa että muussa biotaloudessa, ja ne edistävät terveyttä ja henkistä hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Metsäpohjainen biotalous perustuu monenlaisiin arvoketjuihin, joihin kuuluu metsänomistajia ja monenlaisia teollisuus- ja palvelualoja metsäkone- ja kuljetusyrityksistä puunjalostusyhtiöihin. Nämä voivat olla paikallisia mikroyrityksiä, osuuskuntia, pk-yrityksiä tai kansainvälisiä suuryhtiöitä. Metsäpohjainen biotalous tarjoaakin työpaikkoja monilla aloilla ja monilla paikkakunnilla, ja ne ovat hyvin merkittäviä maaseutualueille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Raakapuusta suurin osa päätyy EU:ssa teollisuuden raaka-aineeksi (tukit, kuitupuu). Puun käyttö polttoaineena vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain (5). Painopaperia lukuun ottamatta sekä perinteisten että uusien puupohjaisten tuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän ennakoidaan kasvavan. ETSK kehottaa varmistamaan, että normeilla ja standardeilla ei estetä vaan mieluummin kannustetaan puupohjaisten tuotteiden käyttöön ja puurakentamiseen. Samalla olisi tarkoituksenmukaisin merkinnöin huolehdittava siitä, että kuluttajat ovat asianmukaisesti tietoisia tällaisiin tuotteisiin mahdollisesti sisältyvistä muista kuin puumateriaaleista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nykyisissä hyvissä käytännöissä suositellaan erilaisten puutyyppien ja puun osien käyttämistä sellaisiin tarkoituksiin ja tuotteisiin, joihin ne parhaiten soveltuvat, jolloin tuotetaan suurin mahdollinen lisäarvo tuhlaamatta luonnonvaroja. Metsäperäisestä energiasta suuri osa tuotetaan harvennuksista, hakkuujätteistä tai puunjalostuksen sivuvirroista. Sellutehtaat ovat hyvä esimerkki laitoksista, joissa tuotetaan sähköä ja lämpöä sivutuotteena. Lisäksi sivuvirtoja ja jäämiä käytetään raaka-aineena teollisuusprosesseissa ja yhä enemmän uusissa biotuotteissa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää kehittää intensiivisesti teknologiaa ja ratkaisuja, joilla edistetään kestävyysperiaatteiden mukaista ja ilmastokestävää biomassatuotantoa, energia- ja materiaalitehokkuutta sekä kiertotalouskäytäntöjä metsäalan arvoketjuissa. Digiteknologia ja tekoäly tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia tukea metsänhoidon, teollisuusprosessien, logistiikan ja toimitusketjun kumppaneiden välisen vuorovaikutuksen kehittämistä ja optimoimista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kauaskantoisimmat innovaatiot tuottavat uusia materiaaleja ja tuotteita, kuten biokemikaaleja, edistyksellisiä biopolttoaineita ja tekstiilikuituja, joista osa on pieninä määrinä valmistettavia korkean lisäarvon tuotteita. Uusia tuotteita kehitellään usein käynnissä olevan tuotannon osana, jolloin perinteisistä tuotantoyksiköistä saa alkunsa uusia liiketoimintaekosysteemejä, joihin osallistuu monenlaisia yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Osaamisen kehittäminen on yksi metsäalan toimintojen digitaalisen ja vihreän siirtymän ennakkoedellytyksistä. Se on myös välttämätöntä, jotta ketään ei jätettäisi jälkeen. Uusi osaamiskysyntä on otettava huomioon ammatillisessa koulutuksessa ja korkeakouluopetuksessa sekä järjestettäessä täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Lisäksi tarvitaan käytännön neuvontapalveluja, jotka auttavat yrityksiä ja erityisesti pieniä yrityksiä täyttämään uudet vaatimukset. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia niin osaamisen kehittämisessä kuin työterveyden ja -turvallisuuden alalla. ESR+:n varojen käyttäminen laadukkaiden työpaikkojen ja asianmukaisten työehtojen ja -olojen edistämiseen metsäpohjaisessa biotaloudessa voi auttaa torjumaan köyhyyttä ja vähentämään poismuuttoa maaseudulta. Köyhyyden vähentäminen auttaa myös vähentämään laitonta puunkaatoa erityisesti lämmitystarkoituksiin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Koska metsäalan työpaikat ovat miesvaltaisia ja työntekijöiden keski-ikä suhteellisen korkea, on tärkeää houkutella alalle enemmän naispuolisia työntekijöitä ja yrittäjiä sekä nuoria. Yhteistyö on tarpeen metsäalan ja metsiin perustuvien elinkeinojen imagon kehittämiseksi ja suuren yleisön tietoisuuden parantamiseksi modernin biotalouden tarjoamista mahdollisuuksista. Tarvitaan myös luotettavaa yhteiskunnallista viestintää siitä, miten metsien elinvoimaisuutta ja selviytymiskykyä voidaan parantaa ja mitä se edellyttää. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Metsäpohjaisen biotalouden innovointi- ja työllisyyspotentiaalin hyödyntämiseksi tarvitaan suotuisat olosuhteet tuottaville investoinneille kaikkialla metsäalan arvoketjuissa. ETSK korostaa lisäksi asianmukaisen infrastruktuurin tarvetta myös maaseutualueilla. Metsäpohjainen biotalous edellyttää liikenneinfrastruktuuria, joka vastaa metsätalouden ja metsäpohjaisten biotuotteiden tuotannon ja jakelun logistiikkatarpeisiin. Moderniin biotalouteen tarvitaan ehdottomasti myös asianmukainen digi-infrastruktuuri. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita käyttämään metsiin perustuvan biotalouden tukemiseen EU:n varoja ja kansallista rahoitusta, myös maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja varoja. Biotalousmarkkinoita haittaavia tai vääristäviä tukiohjelmia on vältettävä, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä jo käytössä oleviin tukiin ja muihin puun polttamisen kannustimiin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EU:n yritykset tarvitsevat myös kilpailukykyä tukevan kaupankäyntiympäristön, jotta ne voivat viedä kestäväpohjaisia metsätuotteita ja ratkaisuja muihin maihin ja kilpailla menestyksekkäästi EU:n ulkopuolelta tulevan tuonnin kanssa. ETSK kehottaa EU:ta edistämään samojen sääntöjen soveltamista kansainvälisillä biotalousmarkkinoilla ja hyödyntämään Euroopan laajuisia ja kansainvälisiä kumppanuuksia sekä ulkomaankauppasopimuksia EU:n ilmastotavoitteiden ja metsien kestävän käytön edistämiseksi EU:n ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto Euroopan komission kertomuksesta ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa” (EUVL C 47, 11.2.2020, s. 87).

1

(2)  https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020

2

(3)  http://www.fao.org/state-of-forests/en/

3

(4)  https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e4-4d803c44340a?t=1608139005821

5

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/175

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta”

(COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka”

(COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))

(2022/C 152/29)

| Esittelijä: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stefan BACK

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  neuvosto, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/3/13 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

neuvosto, 20.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/3/13

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen nopeuttaa ja lisätä hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, jotta voidaan saavuttaa eurooppalaisessa ilmastolaissa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet, ja kannattaa varauksetta yleistavoitetta vähentää hiilidioksidipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja toteuttaa hiilineutraali talous vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen ehdotettuihin toimenpiteisiin ja pitää myös siksi erittäin tärkeänä, että suunniteltuun siirtymään liittyviin ongelmiin puututaan ja että ne ratkaistaan asianmukaisella tavalla. Tämä on komitean mielestä onnistumisen perusedellytys. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Onkin tärkeää, että ehdotettujen toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaikutukset Euroopan teollisuudenalojen ja palveluntarjoajien kilpailukykyyn sekä hiili-intensiivisillä aloilla että yleisesti analysoidaan hyvin tarkkaan ja että toteutetaan toimia, jotta vältetään mahdollisuuksien mukaan kielteiset vaikutukset talouteen ja kielteiset sosiaaliset vaikutukset, kuten työttömyys ja energia- tai liikenneköyhyys. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK panee merkille, että uudelleen- ja täydennyskoulutukseen sekä päästökauppajärjestelmää koskevasta ehdotuksesta johtuvien kielteisten sosiaalisten vaikutusten torjumiseen tarkoitettujen varojen käyttöön asettaminen riippuu siitä, miten lainsäädäntövallan käyttäjien vielä käsittelemät ehdotukset, mukaan luettuna sosiaalisen ilmastorahaston perustaminen, etenevät. Vaikka ETSK sinällään kannattaakin näitä ehdotuksia, se kuitenkin epäilee käytettävissä olevien varojen riittävyyttä, vaikka rahoitusehdotukset hyväksyttäisiinkin ilman merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | On myös pohdittava, miten ilmastokysymyksiä käsitellään maailmanlaajuisesti, ja vältettävä eroavuuksia, jotka voivat asettaa eurooppalaiset yritykset epäedulliseen asemaan. ETSK viittaa tässä yhteydessä muun muassa hiilirajamekanismista antamaansa lausuntoon. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hiilidioksidipäästövähennysten nopeuttamisen kunnianhimoinen tavoite sekä kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien saatavuuden väheneminen tarkoittavat, että kustannukset nousevat kaikilla päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla. Vaikka hiilirajamekanismi suojaa tiettyjä aloja, tämä heikentää kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, jollei huomattava määrä valtioita seuraa EU:n esimerkkiä. Tätä ei kuitenkaan vielä voida tietää. Viennin tukitoimet saattavat olla välttämättömiä, ja ETSK korostaa tarvetta löytää tehokkaita ratkaisuja, jotka ovat WTO:n puitteiden mukaisia. Komission tulisi pikaisesti ryhtyä tarvittaviin poliittisiin toimiin. Lisäksi kaikkia EU:n kahdenvälisiä kauppasopimuksia on muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pohtii myös, voiko päästökauppajärjestelmän muutosten aiheuttama kustannustason nousu haitata covid-19-kriisin jälkeisiä elpymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että meriliikenne on yksi aloista, joilla hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on erityisen vaikeaa ja kallista vuotta 2030 silmällä pitäen, mutta että ala on kuitenkin ilmoittanut saavuttavansa ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. EU:n komission tulisi tutkia, voiko meriliikenteen suunniteltu ottaminen mukaan järjestelmään johtaa päästöoikeuksien yleiseen hinnankorotukseen, mikä vaikuttaisi kaikkiin päästökauppajärjestelmään kuuluviin aloihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti ehdotukseen laajentaa päästökauppajärjestelmä koskemaan kolmansien maiden aluksia ja kolmansien maiden satamista lähteviä ja niihin suuntautuvia matkoja, mutta kiinnittää kuitenkin huomiota Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) käynnissä olevaan työhön globaalin ratkaisun löytämiseksi meriliikenteen päästöihin ja kannustaa EU:ta toimimaan aktiivisesti IMO:n ratkaisun edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Mitä tulee valittuun ratkaisuun laajentaa päästökauppajärjestelmä koskemaan rakennuksia ja tieliikennettä rinnakkaisena järjestelmänä, jossa polttoaineen jakajat ovat kaupallisia toimijoita, ETSK toteaa, että tällä on rakennusten hallinnoijien, liikenneyritysten ja henkilöautojen omistajien kannalta ennen kaikkea hintaan vaikuttavia seurauksia, sillä polttoaineen jakaja voi sallia kaupan kustannusten vaikuttavan polttoaineen hintaan. Tämä voi vaikuttaa merkittävästi kotitalouksiin ja kuluttajiin sekä yrityksiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Koska tässä tapauksessa päästökauppajärjestelmän piiriin eivät kuulu asianomaisten alojen – tieliikenne ja rakennusten hallinnointi – tosiasialliset toimijat vaan polttoaineen jakajat, näiden alojen toimijoiden mahdollisuudet vaikuttaa tilanteeseensa ovat hyvin rajalliset ja monissa tapauksissa olemattomat. Käyttöön otetaan hintasignaali, jolla on samanlaiset vaikutukset kuin esimerkiksi veronkorotuksella. Päästökauppajärjestelmän tavanomaista lisäarvoa ei näin ollen juurikaan ole. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Järjestelmän laajentamisesta tieliikenteeseen aiheutuvat vaikutukset voivat kohdistua erityisen voimakkaasti kotitalouksiin, jotka eivät kykene taloudellisista tai muista syistä valitsemaan sähköautoa tai vaihtoehtoista polttoainetta käyttävää ajoneuvoa, sekä raskaaseen liikenteeseen ja erityisesti pitkän matkan liikenteeseen, jossa ei toistaiseksi ole todellisia vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Mitä tulee järjestelmän laajentamiseen tieliikenteeseen, ETSK toteaa, että tästä toimenpiteestä päätettiin yksityissektorin, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen skeptisten näkemysten vastaisesti. Näillä näkemyksillä näyttää olleen hyvin vähän painoarvoa verrattuna yksityishenkilöiden ja tiedemaailman näkemyksiin. Lainsäädäntä on poliittinen prosessi, jolla on yhteiskunnallisia vaikutuksia, ja ETSK onkin sitä mieltä, että päätöksenteossa olisi asetettava keskeiselle sijalle yhteiskuntaan sekä talouteen ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten laaja-alainen pohdinta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että EU:n sisäiseen vesiliikenteeseen, rakennuksiin ja tieliikenteeseen sovelletaan edelleen taakanjakoasetusta ja että päästökauppajärjestelmän tulokset kyseisillä aloilla lasketaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiin täyttää taakanjakoasetuksen mukaiset velvoitteet. Liikenteeseen vaikuttavat myös päästönormit, kun taas rakennusalaan vaikuttavat energiatehokkuussäännökset; lisäksi uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi vaikuttaa molempiin aloihin. ETSK korostaa siksi, että komission ja jäsenvaltioiden on sovitettava järjestelmät sujuvasti ja avoimesti yhteen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa ehdotusta mukauttaa päästöoikeuksien määriä ja parantaa markkinavakausvarannon vakautta ja ennakoitavuutta. Lisäksi ETSK suhtautuu myönteisesti markkinavakausvarannon perustamiseen myös tieliikenteen ja rakennusten päästökaupan osalta. |
| --- | --- |

1.15

2.   Taustaa

| 2.1 | Komissio on esittänyt seuraavat kaksi ehdotusta päästökauppajärjestelmän ajantasaistamiseksi ja laajentamiseksi:






  — | ehdotus direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta (COM(2021) 551–2021/0211 (COD)) (päästökauppajärjestelmää koskeva ehdotus) ja |
| --- | --- | --- |

2.1

—

ehdotus direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta (COM(2021) 551–2021/0211 (COD)) (päästökauppajärjestelmää koskeva ehdotus) ja

| — | ehdotus päätökseksi päätöksen (EU) 2015/814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka (COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) (markkinavakautta koskeva ehdotus). |
| --- | --- |

—

ehdotus päätökseksi päätöksen (EU) 2015/814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka (COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) (markkinavakautta koskeva ehdotus).

| 2.2 | Ehdotukset ovat osa 55-valmiuspakettia, jonka tarkoituksena on luoda sääntelykehys, jotta voidaan saavuttaa ilmastolaissa asetettu tavoite alentaa hiilidioksidipäästöjä oikeudenmukaisella, kustannustehokkaalla ja kilpailukykyisellä tavalla vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämä tavoite on määrä saavuttaa 13 lainsäädäntöehdotuksella, jotka liittyvät toisiinsa ja koskevat hinnoittelua, tavoitteiden asettamista, standardointia ja tukitoimia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kyseisten ehdotusten tarkoituksena on vahvistaa päästökauppajärjestelmää ja laajentaa päästökauppa koskemaan meri- ja tieliikennettä ja rakennuksia. Ilmailualan päästökauppajärjestelmää koskevia muita ehdotuksia käsitellään erillisessä lausunnossa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotukset ovat kytköksissä ehdotukseen päivitetyksi energiaverodirektiiviksi (1) ja ehdotukseen hiilirajamekanismiksi (2). Aihepiiriin liittyy myös ehdotus asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (3), jonka tarkoituksena on lieventää päästökauppajärjestelmää koskevasta ehdotuksesta aiheutuvia kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Päästöjen vähentämistavoitteen nostaminen 43 prosentista 61 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä tarkoittaa, että päästöjä olisi vähennettävä vuosittain nykyisen 2,2 prosentin sijaan 4,2 prosenttia. Tähän on tarkoitus päästä vähentämällä vuosittain käytettävissä olevien päästöoikeuksien määrää. Niillä aloilla, joita on tarkoitus suojella ehdotetulla hiilirajamekanismilla (sementti, sähkö, lannoitteet, rauta ja teräs sekä alumiini), ei ole ilmaisia päästöoikeuksia, kun mekanismi on otettu kaikilta osin käyttöön. Tämä koskee myös rakennuksia ja tieliikennettä, joiden osalta ei ole odotettavissa hiilivuodon riskiä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Koska päästökauppajärjestelmä on määrä ulottaa tieliikenteeseen ja rakennuksiin, ehdotukset ovat kytköksissä myös ehdotukseen päivitetyksi taakanjakoasetukseksi (4). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

Päästökauppajärjestelmää koskeva ehdotus yleisesti

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen nopeuttaa ja lisätä hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, jotta voidaan saavuttaa eurooppalaisessa ilmastolaissa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet. ETSK kannattaa varauksetta yleistavoitetta, jonka mukaan hiilidioksidipäästöjä vähennetään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraali talous toteutetaan vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi ETSK kannattaa lähtökohtaisesti saastuttaja maksaa -periaatetta. Kuten myös hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) tuore raportti osoittaa, tarvitaan pikaisia ja päättäväisiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Onkin tärkeää, että ehdotettujen toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaikutukset Euroopan teollisuudenalojen ja palveluntarjoajien kilpailukykyyn sekä hiili-intensiivisillä aloilla että yleisesti analysoidaan hyvin tarkkaan ja että toteutetaan toimia, jotta vältetään mahdollisuuksien mukaan kielteiset vaikutukset talouteen ja kielteiset sosiaaliset vaikutukset, kuten työttömyys ja energia- tai liikenneköyhyys. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On myös pohdittava, miten ilmastokysymyksiä käsitellään maailmanlaajuisesti, ja vältettävä eroavuuksia, jotka voivat asettaa eurooppalaiset yritykset epäedulliseen asemaan ja/tai aiheuttaa sosiaalisia ongelmia, kuten energia- tai liikenneköyhyyttä. ETSK pitää valitettavana, ettei näihin ongelmiin ilmeisestikään ole kiinnitetty riittävästi huomiota ja etteivät tarjotut ratkaisut vaikuta kaikilta osin riittäviltä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sosiaalisten vaikutusten osalta on selvää, että tarvitaan uudelleen- ja täydennyskoulutusta, jotta työntekijät voivat mukautua uusiin osaamisvaatimuksiin ja täyttää ne. Lisäksi kotitalouksiin kohdistuvat vaikutukset, kuten sähkön ja liikkumisen kallistuminen, aiheuttavat todennäköisesti energia- ja liikenneköyhyyttä, ja liikenneköyhyys tulee olemaan erityisen yleistä syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla. Suunnitelmissa on tarttua näihin ongelmiin erilaisilla hillintätoimilla, jotka on tarkoitus rahoittaa pitkälti päästökauppajärjestelmästä saaduilla tuloilla, myös jäsenvaltioiden saamilla tuloilla ja tuloilla, joilla on määrä rahoittaa ehdotettua sosiaalista ilmastorahastoa. ETSK panee merkille, että kyseisten ongelmien ratkaisemiseen tarkoitettujen varojen käyttöön asettaminen riippuu siitä, miten lainsäädäntövallan käyttäjien vielä käsittelemät ehdotukset etenevät. ETSK toteaa, että näiden ongelmien ratkaisemiseen tarvitaan huomattavia ja pitkäkestoisia varoja. ETSK epäileekin myös käytettävissä olevien varojen riittävyyttä, vaikka rahoitusehdotukset hyväksyttäisiinkin ilman merkittäviä muutoksia, kun otetaan huomioon asianomaisten henkilöiden määrä ja suunnitellun siirtymän edellyttämä aika. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hiilidioksidipäästövähennysten nopeuttamisen kunnianhimoinen tavoite sekä kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien saatavuuden väheneminen saavat aikaan ympäristöhyötyjä mutta ne tarkoittavat myös, että kustannukset nousevat kaikilla päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla. Vaikka kustannusvaikutuksia vähentävät maksuttomien päästöoikeuksien saatavuus ja joillakin aloilla hiilirajamekanismi, näitä toimenpiteitä ei sovelleta kaikilla aloilla, jotka käyttävät energiaa erilaisissa prosesseissa ja kilpailevat kolmansien maiden kanssa sisämarkkinoilla. Nämä toimenpiteet eivät myöskään suojaa EU:n yrityksiä ulkoisilla markkinoilla kilpailuhaitoilta, jotka johtuvat kohonneista kustannuksista. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että edelleen jää avoimeksi, tuleeko päästöttömistä tuotteista riittävän houkuttavia, jotta niillä voidaan kompensoida päästökauppajärjestelmän aiheuttama kustannusero vai otetaanko maailmanmarkkinoilla yleisesti käyttöön toimenpiteitä, joilla on vastaavia kustannusvaikutuksia kuin päästökauppajärjestelmällä. Muutoin tästä voisi muodostua ongelma maailmanmarkkinoilla eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta. |
| --- | --- |

3.6

Tämä herättää kysymyksen siitä, olisiko kolmansiin maihin vietävät tuotteet tai palvelut suljettava päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle vai olisiko harkittava muita tukitoimia. Investointituen riittävyys vaikuttaa kyseenalaiselta, mutta se näyttää olevan ainoa WTO:n puitteiden mukainen tukitoimenpide, jonka avulla voidaan ratkaista mahdollinen kilpailukykyongelma.

| 3.7 | Edelleen on kysyttävä, voiko päästökauppajärjestelmän muutosten aiheuttama kustannustason nousu haitata covid-19-kriisin jälkeisiä elpymismahdollisuuksia. ETSK kysyykin, onko tämä riski otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että päästökauppajärjestelmää koskevassa ehdotuksessa esitetään, että päästökauppajärjestelmän tuloja voidaan käyttää eri tavoin – komission omien varojen kautta tai tulojen käyttöä koskevien säännösten mukaisesti jäsenvaltioissa – kestävyyden edistämiseen sekä hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymisestä aiheutuvien sosiaalisten vaikutusten kompensoimiseen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK korostaa, ettei edellä esitettyjä huomioita pidä käsittää päästöjen kielteisten ilmastovaikutusten lieventämiseen tähtäävien pikaisten toimien tarpeen kyseenalaistamisena, vaan varautumisena yhteiskunnallisten ja kilpailukykyyn kohdistuvien kielteisten vaikutusten uhkaan, jollei edellä mainittujen kaltaisia kysymyksiä käsitellä ja ratkaista. |
| --- | --- |

3.9

Päästökauppajärjestelmän ulottaminen meriliikenteeseen

| 3.10 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikkiin EU:n satamiin saapuviin tai niistä lähteviin aluksiin sovelletaan samoja sääntöjä. Niiden eurooppalaisten alusten omistajien tai liikenteenharjoittajien kustannustaso, jotka muutoinkin kuuluvat päästökauppajärjestelmään, tulee kuitenkin olemaan korkeampi kuin kolmansien maiden kilpailijoiden kustannustaso. Lisäksi nämä vähentävät joissakin tapauksissa kustannuksiaan sosiaalisen polkumyynnin avulla. EU:n on kiinnitettävä huomiota EU:n laivaliikenteen alentuneen kilpailukyvyn vaikutuksiin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Olisi otettava myös huomioon, että meriliikenne on yksi aloista, joilla hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on erityisen vaikeaa ja kallista ja että tämän vuoksi järjestelmän ulottaminen meriliikenteeseen voisi johtaa päästöoikeuksien yleiseen hinnankorotukseen, mikä vaikuttaisi yleisesti päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Päästökauppajärjestelmää koskevan ehdotuksen mukaan päästökauppa rajoittuu meriliikennealalla meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 (5) mukaisesti aluksiin, joiden bruttovetoisuus on yli 5 000 bruttotonnia. Tästä saattaa aiheutua haittavaikutuksia, kun alle 5 000 bruttotonnin aluksia rakennetaan enemmän tai alusten rakennetta muutetaan niin, että ne alittavat 5 000 bruttotonnin rajan. Järkevä ratkaisu olisi alentaa rajaa huomattavasti, ja soveltaa päästökauppajärjestelmää – esimerkiksi – yli 400 bruttotonnin aluksiin. Toisena ratkaisuna voitaisiin mukauttaa valvontavelvoitetta vastaavasti. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti ehdotukseen laajentaa päästökauppajärjestelmä koskemaan kolmansien maiden aluksia ja kolmansien maiden satamista lähteviä ja niihin suuntautuvia matkoja, mutta kiinnittää kuitenkin huomiota Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) käynnissä olevaan työhön globaalin ratkaisun löytämiseksi meriliikenteen päästöihin ja kannustaa EU:ta toimimaan aktiivisesti IMO:n ratkaisun edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.13

Päästökauppajärjestelmän laajentaminen rakennuksiin ja tieliikenteeseen rinnakkaisessa järjestelmässä

| 3.14 | Valittu ratkaisu rinnakkaisena järjestelmänä, jossa polttoaineen jakajat ovat kaupallisia toimijoita, saa rakennusten hallinnoijien, liikenneyritysten ja henkilöautojen omistajien kannalta aikaan ennen kaikkea hintaan vaikuttavia seurauksia, sillä polttoaineen jakaja voi sallia kaupan kustannusten vaikuttavan polttoaineen hintaan. Tästä voi aiheutua merkittäviä vaikutuksia niin kotitalouksille ja kuluttajille kuin yrityksille. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Mitä tulee järjestelmän laajentamiseen tieliikenteeseen, ETSK toteaa, että tästä toimenpiteestä päätettiin yksityissektorin, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen skeptisten näkemysten vastaisesti. Näillä näkemyksillä näyttää olleen hyvin vähän painoarvoa verrattuna yksityishenkilöiden ja tiedemaailman näkemyksiin. Lainsäädäntä on poliittinen prosessi, jolla on yhteiskunnallisia vaikutuksia, ja ETSK onkin sitä mieltä, että päätöksenteossa olisi asetettava keskeiselle sijalle yhteiskuntaan sekä talouteen ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten laaja-alainen pohdinta. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Vaikutukset voivat kohdistua erityisen voimakkaasti kotitalouksiin, jotka eivät kykene taloudellisista tai muista syistä valitsemaan sähköautoa tai vaihtoehtoista polttoainetta käyttävää ajoneuvoa, sekä raskaaseen liikenteeseen ja erityisesti pitkän matkan liikenteeseen, jossa ei toistaiseksi ole todellisia vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Kysynnän kasvaessa vaihtoehtoisten polttoaineiden hinnat todennäköisesti nousevat, erityisesti kun otetaan huomioon uusiutuvia polttoaineita koskeva tiukka lainsäädäntö, joka rajoittaa saatavuutta ja nostaa kustannuksia. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Päästökauppajärjestelmän keskeisenä piirteenä ja merkittävänä lisäarvona näyttää olevan se, että se kannustaa kyseisten alojen toimijoita ryhtymään toimiin järjestelmän aiheuttamien rasitteiden vähentämiseksi toimintatavan muutoksen tai erilaisten kehitystoimenpiteiden avulla. Koska tässä tapauksessa päästökauppajärjestelmän piiriin eivät kuulu asianomaisten alojen – tieliikenne ja rakennusten hallinnointi – tosiasialliset toimijat vaan polttoaineen jakajat, näiden alojen toimijoiden mahdollisuudet vaikuttaa tilanteeseensa ovat hyvin rajalliset ja monissa tapauksissa olemattomat. Käyttöön otetaan hintasignaali, jolla on samanlaiset vaikutukset kuin esimerkiksi veronkorotuksella. Päästökauppajärjestelmän tavanomaista lisäarvoa ei näin ollen juurikaan ole. |
| --- | --- |

3.18

Meriliikenteen, rakennusten ja tieliikenteen päästökauppajärjestelmän ja Euroopan parlamentin ja neuvoston taakanjakoasetuksen (EU) 2018/842 (6)
  yhteensovittaminen

| 3.19 | ETSK panee merkille, että EU:n sisävesiliikenteeseen, rakennuksiin ja tieliikenteeseen sovelletaan edelleen taakanjakoasetusta ja että näihin aloihin sovelletaan myös muita 55-valmiuspakettiin sisältyviä uusia sääntöjä. Tämä koskee muun muassa ehdotuksia energiatehokkuusdirektiiviksi (7), uusiutuvaa energiaa koskevaksi direktiiviksi (8) ja moottoriajoneuvojen päästövaatimuksia. Tämä näyttää merkitsevän sitä, että päästökauppajärjestelmästä johtuvat päästötasot kyseisillä aloilla lasketaan mukaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiin täyttää taakanjakoasetuksen mukaiset velvoitteet, ja myös sitä, että jäsenvaltiot säilyttävät sääntelyvalmiuksia, jotta ne voivat asettaa näille aloille lisävelvoitteita edistääkseen taakanjakoasetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämistä, samalla kun sovelletaan joustoa ja oikeudenmukaisuutta koskevia taakanjakoasetuksen säännöksiä. ETSK kiinnittää siksi huomiota siihen, että komission ja jäsenvaltioiden on tärkeää sovittaa erilaiset järjestelmät yhteen sujuvasti ja avoimesti. |
| --- | --- |

3.19

Markkinavakautta koskeva ehdotus

| 3.20 | ETSK panee merkille päästöoikeuksien kokonaismäärän laskennan mukauttamisen, jotta markkinavakausvarantoa voidaan käyttää myös ilmailun ja meriliikenteen aloilla, sekä niin kutsutun ottoasteen muuttamisen jouston lisäämiseksi ottamalla käyttöön markkinavakausvarantoon otettavien päästöoikeuksien määrälle puskuriarvo. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Lisäksi ETSK suhtautuu myönteisesti markkinavakausvarannon perustamiseen myös tieliikenteen ja rakennusten päästökaupassa. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | ETSK panee tyytyväisenä merkille markkinavakausvarannosta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen (EU) 2015/1814 (9) tehdyt muutokset ja aikomuksen ottaa huomioon ilmailun ja meriliikenteen sekä rakennusten ja tieliikenteen tarpeet. ETSK arvostaa tavoitetta parantaa päästöoikeuksien saatavuuden ennakoitavuutta ja vakautta. ETSK panee tyytyväisenä merkille myös ehdotuksen jatkaa prosenttiosuuksien ja päästöoikeuksien kaksinkertaistamista, jotta markkinavakausvarantoon voidaan siirtää riittävästi päästöoikeuksia. |
| --- | --- |

3.22

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0563

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0564&qid=1634050477623

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/proposal-amendment-effort-sharing-regulation-with-annexes_en.pdf

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

6

(7)  COM(2021) 558 final.

7

(8)  COM(2021) 557 final.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 264, 9.10.2015, s. 1).

9

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/181

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta”

(COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD))

(2022/C 152/30)

| Esittelijä: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | John COMER |

Esittelijä:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Toinen esittelijä:

John COMER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Neuvosto, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/3/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Neuvosto, 21.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/3/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen hiilirajamekanismin (carbon border adjustment mechanism, CBAM) perustamisesta. Ehdotuksen tavoitteena on lisätä tietoisuutta EU:n ilmastotavoitteista ja luoda sisämarkkinoille tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa laajentamaan vaikutustenarviointia kattamaan CBAM:n soveltamisalaan kuuluvien alojen vientitoiminnan. EU:n on pyrittävä edelleen kohti asettamiaan ilmastotavoitteita, mutta samalla on taattava Euroopan teollisuudelle muun maailman kanssa tasapuoliset toimintaedellytykset varmistamalla, että se voi pärjätä kilpailussa sisämarkkinoilla ja viedä tuotteita kansainvälisille markkinoille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannustaa EU:n lainsäätäjiä tutkimaan, millaiset vientimenettelyt EU:n teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi tarvitaan. Komitea kehottaa selvittämään vaikutustenarvioinnin avulla, miten WTO:n sääntöjä on tulkittava tai mukautettava, jotta ne tukisivat CBAM:n tavoitteita ja vaikuttavuutta ja jotta edistettäisiin tavoitetta välttää teollisuuden hiilidioksidipäästöjä kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Monia tärkeitä aiheita on kehiteltävä edelleen delegoiduissa täytäntöönpanosäädöksissä. Tämän sekä edellä mainitun seikan johdosta onkin lähes mahdotonta hahmottaa, millaisia vaikutuksia täytäntöönpanolla tulee olemaan kullakin valmistusteollisuuden alalla. Epävarmuus asetusehdotuksen useista keskeisistä yksityiskohdista hankaloittaa vaikutusten arvioimista ennen kuin lainsäädäntöprosessi on edennyt pidemmälle. Toimintapuitteet eivät kuitenkaan saisi olla epävarmoja etenkään kun on kyse tuontituotteiden hiilidioksidipäästöjen arvioinnista, jotta ei vietäisi pohjaa eurooppalaisten yritysten ennakoivasti jo toteuttamilta ilmastonsuojelutoimenpiteiltä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pyytää EU:n lainsäätäjiä kohdentamaan CBAM:stä saatavia tuloja suoraan teollisuuden muutosprosessin tukemiseen aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat. Jotkin talouden alat, jotka kärsivät epäreilusta kilpailusta ilmastoon liittyvissä asioissa, saattavat tarvita lisätukea tunnustuksena panoksestaan, koska niiden kilpailukyky saattaa heikentyä verrattuna sellaisiin toimijoihin, jotka eivät ota ilmasto- tai ympäristöjalanjälkeä huomioon hinnoissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa Euroopan unionia auttamaan vähemmän kehittyneitä maita parantamaan teknisiä valmiuksiaan, jotta voidaan välttää CBAM:n kiertämisen riski. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tuontituotteiden todellisten sitoutuneiden päästöjen asianmukainen todentaminen on keskeistä CBAM:n oikeudenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. ETSK suosittelee, että komissio asettaa valtuutetuille todennuselimille täsmälliset vaatimukset. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea toteaa, että Euroopassa tarvitaan vahvaa teollisuustoimintaa, joka on kaikilta osin kilpailukykyistä ja kantaa ilmastovastuunsa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lainsäädäntömenettelyn rinnalla komission tulee laatia vaikutustenarviointi CBAM:n täytäntöönpanon mahdollisista vaikutuksista arvoketjussa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | CBAM:n käyttöönotto muuttaisi maailmankauppajärjestelmää merkittävästi. EU:n on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että CBAM ei lisää kasvihuonekaasupäästöjä muualla maailmassa ja mahdollisesti kasvata maailmanlaajuisia päästöjä. CBAM ei saa johtaa millään muotoa teollisuuden alasajoon EU:ssa. EU:n on sovitettava ilmastotavoitteensa yhteen sen tosiasian kanssa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on maailmanlaajuinen haaste. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | CBAM:n poliittista ulottuvuutta ei ole korostettu riittävästi. Lopulliset päätökset hiilirajamekanismista tehdään pitkälti paitsi EU:n sisällä käytävien keskustelujen myös niiden neuvottelujen pohjalta, joita on tarpeen käydä kauppakumppaneiden kanssa lopputuloksesta sopimiseksi ja kauppakiistojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK:n mielestä on kohtuullista olettaa, että toimiva hiilirajamekanismi vakauttaa työllisyyttä yrityksissä ja toimialoilla, jotka ovat tuottaneet aikaisemmin paljon hiilidioksidipäästöjä mutta joista tulee rakennemuutoksen myötä ilmastoystävällisiä. Komitea varoittaa kuitenkin myös CBAM:n epäonnistumisriskistä päästökauppajärjestelmään liittyen. Päästöoikeuksien maksuttoman jaon lopettaminen kokonaan CBAM:n käyttöönoton myötä voisi aiheuttaa EU:ssa merkittäviä työpaikkojen menetyksiä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | CBAM edistää sekä EU:n ilmastotavoitteita että Euroopan teollisuustoiminnan vahvistamista tulevaisuudessa. Hiilirajamekanismia sovellettaessa – sekä siirtymäkauden aikana että sen jälkeen – on otettava huomioon ilmeiset riskit, kuten kolmansista maista peräisin olevia hiilidioksidipäästöjä koskevien tietojen todentamisvaikeudet ja mekanismin mahdollinen kiertäminen. |
| --- | --- |

1.13

2.   Komission ehdotuksen pääkohdat

| 2.1 | Komissio julkaisi 14. heinäkuuta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” -paketin (1). Siihen sisältyy hiilirajamekanismia (CBAM) koskeva ehdotus (2), joka on tiiviisti sidoksissa päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin tarkistamiseen (3). Itse 55-valmiuspaketti perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. joulukuuta 2019 annettuun tiedonantoon (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotuksessa esitetään, että useiden teollisuustuotteiden ja sähkön tuontiin aletaan soveltaa eräänlaista nimellistä päästökauppajärjestelmää. Ensimmäisessä vaiheessa mekanismin piirissä olisivat sementti, teräs, lannoitteet, alumiini ja sähkö. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Arvoketjussa intensiivisemmin jatkojalostettavien materiaalien osalta ehdotus kattaa jo monia jatkojalostustuotteita. Siinä viitataan kuitenkin niin sanottuihin monimutkaisiin tavaroihin, joiden myötä ehdotuksen soveltamisala saattaa laajentua. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | CBAM:n hallinnoinnista vastaavat komissio, jäsenvaltiot ja tuontia EU:n markkinoille harjoittavat toimijat. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Nimellinen päästökauppajärjestelmä on nykyisen päästökauppajärjestelmän tapainen, joskin joitakin keskeisiä eroja on: päästöjä koskevilla todistuksilla ei voi käydä kauppaa, ja maahantuojien on palautettava todistuksia unioniin tuomiensa tuotteiden sitoutuneita päästöjä vastaava määrä EU:n käypään hiilidioksidin hintaan. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Luettelo toimialoista ja tuotteista, joihin hiilirajamekanismia sovelletaan, on ehdotuksen liitteessä I. Komission on tarkoitus laajentaa CBAM:n soveltamisalaa uusiin tuotteisiin, mikäli se havaitsee vakavan kiertämisriskin. Jos komissio ehdottaa uusien alojen tai tuotteiden sisällyttämistä järjestelmään, ehdotus käy läpi koko lainsäädäntöprosessin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotetussa järjestelmässä otetaan huomioon vain suorat päästöt (scope 1 -luokka) mutta ei energiaan (sähkö tai lämmitys) liittyviä epäsuoria päästöjä (scope 2 -luokka) tai tuotteiden epäsuoria päästöjä jatkojalostuksen arvoketjussa. Siinä huomioidaan kuitenkin monimutkaisten tavaroiden käsitteen kautta tietty osa arvoketjun alkupään päästöistä (lukuun ottamatta kuljetuksia tai yritysten arvoketjua) (scope 3 -luokka). Ehdotuksessa ei esitetä yksityiskohtaisesti, miten järjestelmä toimisi, ja asia ratkaistaan komission täytäntöönpanosäädöksillä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Maantieteellinen soveltamisala kattaa kaikki tulliliiton ulkopuoliset kolmannet maat lukuun ottamatta nykyiseen EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvia maita tai maita, jotka on liitetty EU:n päästökauppajärjestelmään. Tähän liittyen toteutetaan erityistoimenpiteitä useissa kolmansissa maissa kannetun hiilen hinnan huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | CBAM eroaa päästökauppajärjestelmästä siten, että hiilirajamekanismissa keskitytään (tiettyihin CN-nimikkeistön) tuotteisiin ja päästökauppajärjestelmässä tuotantolaitoksiin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | CBAM:n lopullisena tavoitteena on korvata mekanismin soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla vaiheittain nykyinen maksutta tapahtuva päästöoikeuksien jakaminen. Komission nykyisessä ehdotuksessa esitetään, että maksutta tapahtuvaa jakoa vähennetään kolme vuotta kestävän siirtymäkauden jälkeen vuodesta 2026 alkaen 10 prosenttia vuodessa kymmenen vuoden ajan. Yksityiskohtaista tietoa maksutta tapahtuvan jaon vaiheittaisen poistamisen edistymisestä kyseisillä aloilla ei anneta CBAM-ehdotuksessa vaan päästökauppadirektiivin uudelleentarkastelua koskevassa ehdotuksessa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Hiilirajamekanismissa otetaan huomioon EU:n teollisuudelle maksutta myönnettävät päästöoikeudet, jotta suojatoimia ei olisi kahta päällekkäin. Komission täytäntöönpanosäädöksillä vahvistetaan menetelmä, jonka mukaisesti kunkin tuotteen CBAM-taso määritetään. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Tuotteiden sitoutuneiden päästöjen määrittämistä koskevat säännöt ovat yleisluonteisia, ja sähkön tuontiin sovelletaan erityistä yksinkertaistettua lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Komissio katsoo, että tarvitaan kolme vuotta kestävä siirtymäkausi, jonka aikana voidaan tarkentaa sitoutuneiden päästöjen laskentatapaa ja määritellä tahot, jotka toimivat näiden päästöjen akkreditoituina todentajina. Järjestelmälle tehdään kattava uudelleentarkastelu vuonna 2025 ennen CBAM:n toista vaihetta. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Kansalliset viranomaiset keräävät hiilirajamekanismista saatavat tulot ja tilittävät ne lähtökohtaisesti EU:n kassaan, kun niistä on vähennetty menettelyjen aiheuttamat hallinnolliset kustannukset. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Ehdotuksessa esitetään kolmivuotista (2023–2025) hallinnollista kokeiluvaihetta, jonka aikana ei aiheudu taloudellisia seurauksia. Maahantuojien on hoidettava tuona aikana tietyt raportointimenettelyt, mutta niiden ei tarvitse todentaa sitoutuneita päästöjä, hakea ennakkolupia tai maksaa tuontituotteiden todistuksista. |
| --- | --- |

2.15

3.   Yleistä

| 3.1 | Komissio on tehnyt verotuksen ja tulliliiton pääosaston johdolla hyvää työtä valmistellessaan ehdotuksen ottaen huomioon tarpeen nivoa yhteen EU:n ilmastotavoitteiden laajentuminen ja se, että hiilivuodon riskiä tulee välttää. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotus on nähtävästi esitetty määrittelemättä eräitä teknisiä seikkoja. Komissio päättää niistä ensimmäisen vaiheen (testausjakso) aikana. Sekä neuvosto että parlamentti ovat sitoutuneet siihen, että CBAM käynnistetään vuonna 2023 eli tiukassa aikataulussa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Monia tärkeitä aiheita on kehiteltävä edelleen delegoiduissa täytäntöönpanosäädöksissä. Tämän sekä edellä mainitun seikan johdosta onkin lähes mahdotonta hahmottaa, millaisia vaikutuksia täytäntöönpanolla tulee olemaan kullakin valmistusteollisuuden alalla. Epävarmuus asetusehdotuksen useista keskeisistä yksityiskohdista hankaloittaa vaikutusten arvioimista ennen kuin lainsäädäntöprosessi on edennyt pidemmälle. Toimintapuitteet eivät kuitenkaan saisi olla epävarmoja etenkään kun on kyse tuontituotteiden hiilidioksidipäästöjen arvioinnista, jotta ei vietäisi pohjaa eurooppalaisten yritysten ennakoivasti jo toteuttamilta ilmastonsuojelutoimenpiteiltä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On epäselvää, onko komissio arvioinut asianmukaisesti sähkön tuonnin vaikutusta sähkön hintaan EU:n sähkömarkkinoilla ja sitä, miten se nostaisi kuluttajakustannuksia ja lisäisi siten hiilivuodon riskiä sähköintensiivisillä aloilla. Olisi muistettava, että sähkönkulutusta ei oteta huomioon tuontituotteiden hiilijalanjäljen laskennassa (5). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Euroopan teollisuus on vientisuuntautunutta, ja jos CBAM antaa sille tietynlaisen suojan tuonnilta mutta se ei pysty kilpailemaan kansainvälisillä markkinoilla, kilpailukyvyn puute muodostuu merkittäväksi eikä Eurooppa pysty enää houkuttelemaan teollisia investointeja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin. Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi tarvittaessa vähennettävä asteittain, jotta edistetään hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Arvoketjuun kohdistuvia kilpailukyky- ja hintavaikutuksia olisi arvioitava huolellisesti, jotta voidaan lievittää seurauksia erityisesti sellaisilla vientialoilla kuin esimerkiksi maatalouselintarvikkeet, jotka ovat hyvin riippuvaisia hiilirajamekanismia koskevan ehdotuksen soveltamisalaan jo kuuluvan alan tuotteista. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | CBAM:n avulla pystytään saavuttamaan kaikki sen tavoitteet tehokkaasti vain, jos eurooppalaiset tuottajat saavat EU:hun suuntautuvaa tuontia koskevan hiilidioksidipäästöjen välttämisvaatimuksen vastapainona vientietua ilmastoystävällisestä tuotannosta. Kolmansien maiden yrityksillä ja EU:n yrityksillä on tulevaisuudessa ehkä kohtuullisen tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, mutta voi käydä niin, ettei yksikään EU:n yritys pysty kilpailemaan ulkomailla, koska EU:n tuottajat maksavat kaikki hiilikustannukset mutta kolmansiin maihin sijoittautuneet kilpailijat vain pienen tai olemattoman osan niistä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Järjestelmä saattaa mahdollistaa monenlaiset kiertämisjärjestelyt, jotka voivat liittyä esimerkiksi lähteiden vaihtamiseen, todennuksen yksityiskohtiin, kolmansissa maissa toimivien monitoimipaikkayritysten virheellisiin väitteisiin tuotteiden valmistamisesta pienen hiilijalanjäljen tuotantolaitoksissa, vaikka ne on tuotettu suuren hiilijalanjäljen tuotantolaitoksissa, sekä lähteiden sekoittamiseen ja tavaroiden määrittelyyn. Tämä voi haitata CBAM:n kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden saavuttamista. Ehdotusta olisi hienosäädettävä lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa, jotta vältetään säädöksen tavoitteen kannalta erittäin kielteiset vahingolliset menettelytavat: tavaroiden valmistuksessa olisi kannettava vastuu niiden omasta ilmastojalanjäljestä riippumatta siitä, mistä ne ovat peräisin, jotta ilmastonmuutoksen hillintä tehostuu kaikkialla maailmassa sen sijaan, että paikallisia päästöjä vähennetään siirtämällä niitä muualle. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tutkinut hyvin aktiivisesti mahdollisuuksia, rajoituksia ja tärkeitä näkökohtia, joita olisi kehiteltävä rajamekanismin tai verotukseen liittyvän vaihtoehdon puitteissa, jotta voidaan tasoittaa EU:ssa ja sen ulkopuolella tuotettuihin tuotteisiin liittyviä ilmastokustannuksia ja -toimia ja vähentää siten hiilivuotoa. ETSK oli ensimmäinen EU:n toimielin, joka määritteli näiden mahdollisuuksien pohjalta hiilivuodon rajoittamiseen liittyvän täydentävän toimenpiteen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio haluaa laajentaa hiilirajamekanismia siten, että siihen sisällytetään (sähköstä tai lämmityksestä johtuvat) scope 2 -luokan päästöt, jotka on tällä hetkellä suljettu soveltamisalan ulkopuolelle. EU:n lainsäätäjien on otettava huomioon, että sähköstä aiheutuvien välillisten kustannusten korvaaminen ei ole läheskään yhdenmukaista, koska se perustuu jäsenvaltioiden päätöksiin. Pahimmassa tapauksessa CBAM rajoittaisi teollisuuden välillisten kustannusten johdosta saamaa korvausta, mikä johtaisi EU:n suuntaviivoissa sallittua pienempään korvaukseen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ferroseokset (CN 7202) eivät kuulu hiilirajamekanismia koskevan ehdotuksen piiriin. Se, otetaanko ferroseoksiin liittyvät sitoutuneet päästöt huomioon asianomaisten tuotteiden (esim. ruostumaton teräs [CN 7218]) kohdalla, on kuitenkin epäselvää, sillä monet näkökohdat täsmentyvät vasta toissijaisissa säädöksissä, joita myöhemmin on tarkoitus antaa teknisistä ja muista erittäin tärkeistä aiheista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU:ssa oikeusvarmuus on ensiarvoisen tärkeää, ja hiilirajamekanismia koskevaa ehdotusta on tarkennettava lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa, jotta taataan varmuus kaikille talouden toimijoille riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet Eurooppaan vai kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:n ja muiden maiden tehokkaasti toimivan teollisuuden edellytyksiä kilpailla oikeudenmukaisesti ilmastoon ja ympäristöön liittyvissä asioissa, mihin kuuluvat myös työmarkkinaosapuolten kollektiiviset sopimukset kunnollisista työoloista ja -ehdoista, olisi edistettävä yhtäläisesti myös kansainvälisellä tasolla. Euroopan teollisuus voi saada yhteiskunnan kannalta toivottavaa uudenlaista kilpailukykyä ainoastaan, jos se on ilmastoystävällistä ja työolot ja -ehdot sekä sosiaaliset olosuhteet ovat oikeudenmukaiset. Yhteisymmärrys tästä sekä EU:n sisämarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla edistäisi reilua kilpailua ilmastoasioissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sitä, noudatetaanko EU:hun suuntautuvassa tuonnissa CBAM:n vaatimuksia, arvioidaan EU:n ulkopuolella annettujen asiakirjojen perusteella. Tämä herättää kysymyksen ekstraterritoriaalisuudesta ja EU:n toimivallasta vahvistaa tällaisten asiakirjojen pätevyys. Koska tällainen arviointi vaatii paljon aikaa, EU:n markkinoille saattaa lisäksi päästä ehdotettujen säännösten ja Euroopan teollisuuden etujen vastaisesti tuontitavaroita, joiden hiilijalanjälki on ilmoitettua suurempi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | On epäselvää, miten sitoutuneet päästöt lasketaan sellaisten jalostettujen tuotteiden kohdalla, joita ei ole mainittu liitteessä I mutta jotka sisältävät liitteessä I lueteltuja materiaaleja. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Raportointi, todentaminen, jäljitettävyys ja seuranta ovat keskeisiä näkökohtia, eikä niiden pitäisi perustua ainoastaan satunnaisseurantaan, kuten ei tapahdu päästökauppajärjestelmänkään kohdalla. Tarvitaan selkeä ja nopea menettely sen varmistamiseksi, että CBAM:n mahdollinen kiertäminen tai sen vaatimusten noudattamatta jättäminen ratkaistaan lyhyessä ajassa, jotta voidaan ehkäistä sekä mekanismin kiertäminen että kauppa- tai toimitusketjujen häiriytyminen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Todentamisen ja seurannan olisi oltava täysin avointa ja luotettavaa Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa. Tietojen tulee olla valvonnan suorittamiseen valtuutettujen asiaankuuluvien elinten saatavilla, ja luottamuksellisuus tulee loogisesti säilyttää. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Euroopan komission olisi tarjottava tukea sellaisille EU:n jäsenvaltioille, joilla on rajoillaan riittämättömät hallinnolliset valmiudet, sillä niihin saatetaan kohdistaa epäoikeudenmukaisia käytäntöjä ja niistä voi tulla takaportti, jonka kautta hiilirajamekanismia kierretään. Perehdytys hiilirajamekanismiin tulee lisäksi sisällyttää kehitys- ja naapuruusmaille suunnattuihin komission tukiohjelmiin, jotta niiden on helpompi vastata ilmastonsuojeluhaasteisiin ja ehkäistä mekanismin kiertäminen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | CBAM:n tuottamat tulot olisi kohdennettava siten, että niillä tuetaan EU:n teollisuuden asianomaisten alojen oikeudenmukaista siirtymää kohti hiilineutraalia taloutta. EU voisi perustaa teknologista kehitystä varten erityisen innovaatiorahaston, jonka avulla edistettäisiin teollisuuden muutosta siten, että toimijoiden kilpailukyky ilmastoasioissa ei vaarannu. |
| --- | --- |

4.11

5.   WTO:hon liittyvät huomiot

| 5.1 | Komissio on pyrkinyt varmistamaan hyvin huolellisesti yhteensopivuuden WTO:n sääntöjen kanssa. Tästä syystä ehdotus ei koske vientiä. Koska yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa on ristiriitaisia näkemyksiä, asiaa on analysoitava yksityiskohtaisesti ja lisäksi on käytävä rehellisiä diplomaattisia keskusteluja kauppakumppaneiden kanssa, jotta vältytään kauppasodilta ja mahdollistetaan EU:n teollisuuden kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT, 1994) XX artiklan b ja g alakohtaa käytetään todennäköisesti perusteluna CBAM:n soveltamiselle ympäristönsuojeluun liittyvänä toimintapolitiikkana. Kukaan ei voi olla varma siitä, millaisen päätöksen WTO:n riitojenratkaisupaneeli tai pysyvä valituselin tekisi tässä asiassa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Koska ilmastonmuutoksen torjunnalle on nykytilanteessa hyvin kiireellinen tarve, on keskeisen tärkeää, että uudistunut WTO ottaa ympäristö- ja ilmastokysymykset asialistalleen. EU voisi hyödyntää hiilirajamekanismin tarjoamaa tilaisuutta käynnistääkseen WTO:ssa keskustelun tästä aiheesta muiden kauppakumppaneiden kanssa. ETSK on jo ehdottanut tätä asiakokonaisuuteen REX/531 kuuluvassa lausunnossaan (6). |
| --- | --- |

5.3

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 550 final.

1

(2)  COM(2021) 564 final.

2

(3)  COM(2021) 551 final.

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

(5)  Euroopan komission vaikutustenarviointi hiilirajamekanismista, liite 8.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Hiilimarkkinoiden syntyminen, markkinoiden rakenteellinen organisointi ja Euroopan teollisuudelle aiheutuvat haasteet” (REX/531) (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 122).

6

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

Kohta 3.6

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin. Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi
  tarvittaessa
  vähennettävä asteittain,
  jotta edistetään hiilestä irtautumista
  . | Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin. Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi
  hiilestä irtautumisen edistämiseksi
  vähennettävä asteittain,
  kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin. Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi
  tarvittaessa
  vähennettävä asteittain,
  jotta edistetään hiilestä irtautumista
  .

Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin. Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi
  hiilestä irtautumisen edistämiseksi
  vähennettävä asteittain,
  kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi
  .

| Perustelu |
| --- |
| Kohdassa 3.6 puhutaan pääasiassa maksutta jaettavista päästöoikeuksista ja todetaan, että ne olisi säilytettävä aluksi ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, ja että niitä olisi tämän jälkeen vähennettävä asteittain. Tämä toteamus olisi sisällytettävä myös päätelmiin ja suosituksiin, ja sitä olisi täydennettävä lisäyksellä ”kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi”. Lisäyksen avulla korostetaan sitä, että hiilirajamekanismia olisi pidettävä maksutta tapahtuvaa päästöoikeuksien jakamista täydentävänä välineenä siihen asti, kun se on täysin toimiva ja tehokas eikä johda hiilivuotoon. Näin taataan aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n teollisuudelle. |

Perustelu

Kohdassa 3.6 puhutaan pääasiassa maksutta jaettavista päästöoikeuksista ja todetaan, että ne olisi säilytettävä aluksi ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, ja että niitä olisi tämän jälkeen vähennettävä asteittain. Tämä toteamus olisi sisällytettävä myös päätelmiin ja suosituksiin, ja sitä olisi täydennettävä lisäyksellä ”kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi”. Lisäyksen avulla korostetaan sitä, että hiilirajamekanismia olisi pidettävä maksutta tapahtuvaa päästöoikeuksien jakamista täydentävänä välineenä siihen asti, kun se on täysin toimiva ja tehokas eikä johda hiilivuotoon. Näin taataan aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n teollisuudelle.

Äänestystulos

| Puolesta: | 66 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 90 |
| Pidättyi: | 24 |

Puolesta:

66

Vastaan:

90

Pidättyi:

24

MUUTOSEHDOTUS 2

Kohta 1.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK:n mielestä on kohtuullista olettaa, että toimiva hiilirajamekanismi vakauttaa työllisyyttä yrityksissä ja toimialoilla, jotka ovat tuottaneet aikaisemmin paljon hiilidioksidipäästöjä mutta joista tulee rakennemuutoksen myötä ilmastoystävällisiä. Komitea varoittaa kuitenkin myös CBAM:n epäonnistumisriskistä päästökauppajärjestelmään liittyen. Päästöoikeuksien maksuttoman jaon lopettaminen kokonaan CBAM:n käyttöönoton myötä voisi aiheuttaa EU:ssa merkittäviä työpaikkojen menetyksiä. | ETSK:n mielestä on kohtuullista olettaa, että toimiva hiilirajamekanismi vakauttaa työllisyyttä yrityksissä ja toimialoilla, jotka ovat tuottaneet aikaisemmin paljon hiilidioksidipäästöjä mutta joista tulee rakennemuutoksen myötä ilmastoystävällisiä. Komitea varoittaa kuitenkin myös CBAM:n epäonnistumisriskistä päästökauppajärjestelmään liittyen. Päästöoikeuksien maksuttoman jaon lopettaminen kokonaan CBAM:n käyttöönoton myötä voisi aiheuttaa EU:ssa merkittäviä työpaikkojen menetyksiä.
  Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi hiilestä irtautumisen edistämiseksi vähennettävä asteittain, kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK:n mielestä on kohtuullista olettaa, että toimiva hiilirajamekanismi vakauttaa työllisyyttä yrityksissä ja toimialoilla, jotka ovat tuottaneet aikaisemmin paljon hiilidioksidipäästöjä mutta joista tulee rakennemuutoksen myötä ilmastoystävällisiä. Komitea varoittaa kuitenkin myös CBAM:n epäonnistumisriskistä päästökauppajärjestelmään liittyen. Päästöoikeuksien maksuttoman jaon lopettaminen kokonaan CBAM:n käyttöönoton myötä voisi aiheuttaa EU:ssa merkittäviä työpaikkojen menetyksiä.

ETSK:n mielestä on kohtuullista olettaa, että toimiva hiilirajamekanismi vakauttaa työllisyyttä yrityksissä ja toimialoilla, jotka ovat tuottaneet aikaisemmin paljon hiilidioksidipäästöjä mutta joista tulee rakennemuutoksen myötä ilmastoystävällisiä. Komitea varoittaa kuitenkin myös CBAM:n epäonnistumisriskistä päästökauppajärjestelmään liittyen. Päästöoikeuksien maksuttoman jaon lopettaminen kokonaan CBAM:n käyttöönoton myötä voisi aiheuttaa EU:ssa merkittäviä työpaikkojen menetyksiä.
  Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi hiilestä irtautumisen edistämiseksi vähennettävä asteittain, kunnes uusi toimenpide on osoittautunut toimivaksi
  .

| Perustelu |
| --- |
| Tuodaan päätelmiin erittäin tärkeä virke kohdasta 3.6 (ks. edellä).
  Olisi painotettava sitä, että CBAM:n aikainen päästöoikeuksien maksuton jako pitäisi lopettaa kokonaan vasta kun uusi mekanismi on osoittautunut toimivaksi. |

Perustelu

Tuodaan päätelmiin erittäin tärkeä virke kohdasta 3.6 (ks. edellä).

Olisi painotettava sitä, että CBAM:n aikainen päästöoikeuksien maksuton jako pitäisi lopettaa kokonaan vasta kun uusi mekanismi on osoittautunut toimivaksi.

Äänestystulos

| Puolesta: | 60 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 94 |
| Pidättyi: | 26 |

Puolesta:

60

Vastaan:

94

Pidättyi:

26

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/189

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta”

(COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD))

(2022/C 152/31)

| Esittelijä: | Veselin MITOV |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Udo HEMMERLING |

Esittelijä:

Veselin MITOV

Toinen esittelijä:

Udo HEMMERLING

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Neuvosto, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/4/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Neuvosto, 17.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/4/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa taakanjakoasetusta (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (1) sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa) niin, että sillä voidaan edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisen ja 55-valmiuspaketin avulla konkreettisiksi toimiksi muunnetun, entistä kunnianhimoisemman vuoteen 2030 tähtäävän ilmastotavoitteen toteutumista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vaikka EU:n päästövähennystavoitteet on kansainvälisessä vertailussa nostettu kunnioitettavalle tasolle, nämä rikkaan talouden ja merkittävien päästöjen aiheuttajan tehostetutkin ponnistelut saattavat olla riittämättömiä edistämään sitä, että ilmaston lämpeneminen saataisiin rajoitettua enintään 1,5 celsiusasteeseen vuosisadan loppuun mennessä, kun otetaan huomioon mm. hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) hiljattain julkaistussa kuudennessa arviointiraportissa (2021) esitetty dramaattinen ennuste (2). Siksi on erittäin tärkeää, että EU:n laajuinen tavoite vähentää päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä pannaan täytäntöön, ja jäsenvaltioiden toimet ovat tässä yhteydessä ratkaisevassa asemassa. ETSK toteaakin, että jäsenvaltioille taakanjakoasetuksessa asetetuilla kunnianhimoisilla ja sitovilla tavoitteilla on keskeinen merkitys. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Koko 55-valmiuspaketin ilmastotavoitteiden taso on siis kiistatta korkea. Tarvittavien ilmastotoimien jakaumavaikutukset voivat kuitenkin olla huomattavia (sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä), joten niihin on puututtava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK onkin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden väliset erot on huomioitava niin oikeudenmukaisuuden kuin kustannustehokkuudenkin mahdollisimman korkean tason varmistamiseksi. Jotta todelliseen kustannustehokkuuteen päästään oikeudenmukaisella tavalla, taakanjakolaskelmissa olisi mieluiten huomioitava molemmat näkökohdat yhtä aikaa ja asetettava tavoitteet niin, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat kustannukset ovat BKT:hen suhteutettuna samat kaikille maille. ETSK pitää joustomekanismien roolia ratkaisevan tärkeänä taakanjaon puutteiden kompensoimisessa, ja niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Päästöt ja poistumat olisi sisällytettävä ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin ilmastoneutraaliutta pitkäjänteisesti edistävällä tavalla, joten huomioon olisi otettava sekä päästöjen vähentäminen että hiilen sitominen samoin kuin sopeutumiseen ja elintarviketurvaan liittyvät haasteet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ottaen huomioon uuden, tieliikennettä ja rakennuksia koskevan päästökauppajärjestelmän luomisen ETSK kannattaa komission nykyistä ehdotusta näiden alojen sisällyttämisestä taakanjakoasetuksen soveltamisalaan myös sen jälkeen, kun uusi tieliikennettä ja rakennuksia koskeva päästökauppajärjestelmä on perustettu. Komitea panee merkille, että mainituilla aloilla päästökaupan tuloksena syntyvät päästövähennykset lasketaan osaksi jäsenvaltioiden toimia taakanjakoasetuksessa säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi. ETSK korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on sovitettava nämä kaksi järjestelmää yhteen sujuvasti ja avoimesti. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleistä

| 2.1 | Nyt tarkasteltavana oleva ehdotus on osa komission 14. heinäkuuta 2021 julkistamaa 55-valmiuspakettia, ja sen avulla pyritään muuttamaan taakanjakoasetusta niin, että sillä voidaan edistää vuoteen 2030 tähtäävän 55 prosentin päästövähennystavoitteen toteutumista eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti. Asetuksen piiriin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähennysten olisi oltava noin 11 prosenttiyksikköä suuremmat kuin nykyisessä taakanjakoasetuksessa vuonna 2018 tavoitteeksi asetettu 29 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä. ETSK esittää tässä lausunnossa kantansa ehdotettuun asetukseen sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Taakanjakoasetusta koskeva ehdotus on osa toimia, joilla pannaan täytäntöön EU:n sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Kuten komissio on ehdottanut, vuodeksi 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi on päästävä 61 prosentin päästövähennykseen EU:n nykyiseen päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla, 43 prosentin vähennykseen liikennettä ja rakennuksia varten ehdotetun erillisen päästökauppajärjestelmän puitteissa ja 40 prosentin vähennykseen muilla (päästökauppajärjestelmän ulkopuolisilla) aloilla vuoden 2005 päästötasoihin verrattuna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotettu asetus koskee tieliikennettä ja rakennuksia, jotka 55-valmiuspaketin mukaan kuuluisivat vastedes erillisen päästökauppajärjestelmän piiriin, samoin kuin EU:n sisäistä vesiliikennettä sekä esimerkiksi maatalouden ja jätealan kaltaisia päästökauppajärjestelmän ulkopuolisia aloja ja toimintoja. ETSK kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan edellä mainituilla aloilla sovelletaan jatkossakin taakanjakoasetusta. Tästä odotettavissa oleva lisäarvo on komission vaikutustenarvioinnin mukaan se, että näin varmistetaan, että nämä alat saavat aikaan vaaditut päästövähennykset, ja että (laajennettua) päästökauppajärjestelmää olisi pidettävä lisätukena vuoteen 2030 asetettujen, entistä kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikutustenarvioinnissa todetaan myös, että taakanjakoasetuksen mukaisten kansallisten tavoitteiden kohottaminen edellyttää oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden tarkistamista. Täydentävät välineet (markkinat ja sääntely) saattavatkin olla tarpeen aloilla, joilla markkinoiden jäykkyydet (kohtuuhintaisten vähähiilisten ratkaisujen puute) vaikuttavat suoraan väestöön (erityisesti pienituloisiin ryhmiin). Taakanjakoasetuksen nojalla toimivilla jäsenvaltioilla olevien sääntelymahdollisuuksien säilyttäminen näillä aloilla takaa toivottujen tulosten saavuttamisen ja saattaa tuoda parempaa suojaa ja oikeudenmukaisuutta. Siksi komitea kannattaa komission ehdotusta säilyttää kyseiset alat taakanjakoasetuksen soveltamisalan piirissä myös sen jälkeen, kun tieliikennettä ja rakennuksia koskeva uusi päästökauppajärjestelmä on perustettu. ETSK korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on sovitettava nämä kaksi järjestelmää yhteen sujuvasti ja avoimesti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppa-neuvoston vaatimien oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden noudattamiseksi komissio ehdottaa eriytettyjen kansallisten päästövähennystavoitteiden säilyttämistä. Yksittäisten jäsenvaltioiden tarkistetut vuoteen 2030 ulottuvat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet taakanjakoasetuksen piiriin kuuluvilla aloilla vaihtelevat 10 prosentista 50 prosenttiin vuoden 2005 tasosta. ETSK kannattaa voimakkaasti ajatusta siitä, että niiden jäsenvaltioiden, joilla on parhaat taloudelliset edellytykset kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, olisi tehtävä suhteellisesti enemmän asian hyväksi. Myös kustannustehokkaat päästövähennysmahdollisuudet olisi kuitenkin otettava huomioon, ja joustomekanismeilla olisi oltava tässä yhteydessä keskeinen osuus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Joustomekanismeista todettakoon, että olisi hyödynnettävä myös jäsenvaltioiden välistä joustoa ja ajallisia joustomahdollisuuksia joko talletusten tai lainanoton keinoin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset kyvyt ja valmiudet, kustannustehokkaat ratkaisut ja suhdannevaihteluiden vaikutukset. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio esittää sellaisen joustojärjestelmän jatkamista, joka mahdollistaa päästökiintiöiden siirtämisen jäsenvaltioiden kesken ja ajallisesti, ja ehdottaa uusia joustomuotoja, jotka antavat taakanjaon piiriin kuuluville aloille mahdollisuuden tehdä tietynlaisia kompensaatiojärjestelyjä päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen ja LULUCF-alojen (maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous) kanssa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotetussa 55-valmiuspaketissa säädetään myös kasvihuonekaasujen seurannasta ja raportoinnista, mm. maankäyttöä ja metsätaloutta koskevista tilinpitosäännöistä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | Komissio kiinnittää ehdotuksessaan aivan oikein huomiota oikeudenmukaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteisiin. ETSK onkin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden väliset erot on huomioitava niin oikeudenmukaisuuden kuin kustannustehokkuudenkin varmistamiseksi. Näin voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erilaiset erityispiirteet ja lähtökohdat sekä niiden taloudelliset mahdollisuudet vähentää päästöjä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK korostaa, että kun on kyse kansallisista päästövähennystavoitteista ja keinoista saavuttaa ne oikeudenmukaisella ja kustannustehokkaalla tavalla, nykyisten fossiilisen energian tuotantoa ja kulutusta ylläpitävien valtiontukien asteittainen poistaminen tulee toteuttaa harkitusti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK varoittaa kuitenkin, että oikeudenmukaisuutta ja kustannustehokkuutta tarkastellaan nyt ehdotetussa lähestymistavassa erillään toisistaan. Jotta EU:n tasolla päästäisiin mahdollisimman toimivaan tulokseen ja todelliseen kustannustehokkuuteen oikeudenmukaisella tavalla, laskelmissa olisi mieluiten huomioitava molemmat näkökohdat kokonaisvaltaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maankäytöstä ja metsätaloudesta on tehty erillinen ehdotus, jolla on jossain määrin merkitystä myös muille aloille, ja komissio esittää niiden osalta, että tilinpitosääntöjen mukaisesti laskettujen päästöjen ja poistumien on oltava tasapainossa jokaisessa jäsenvaltiossa. Sen myötä, että hiilinielut otetaan huomioon EU:n vuoteen 2030 ulottuvassa kasvihuonekaasujen vähennystavoitteessa, LULUCF-alojen kasvihuonekaasujen nettopoistumien tavoitetaso nousisi 310 miljoonaan tonniin. ETSK pitää tavoitetason nostamista tarpeellisena mutta toteaa, ettei hiilipoistumia pitäisi nähdä muiden alojen päästövähennyksiä kompensoivana mekanismina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että lisäksi tarvitaan tehokas, avoin järjestelmä joustomahdollisuuksien tuottamien tulosten seuraamiseksi. Sen vuoksi nykyistä seurantakehystä, joka toimii komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1124 (3) nojalla perustetun rekisterin avulla, olisi vahvistettava sen varmistamiseksi, että tapahtumatiedot myös joustomahdollisuuksien käytöstä ovat kattavasti yleisön saatavilla (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kansallisten päästövähennystavoitteiden osalta ETSK kannustaa komissiota tarkastelemaan, mitä muita jäsenvaltioiden ominaispiirteitä kansallisia tavoitteita asetettaessa olisi otettava huomioon pelkän asukaskohtaisen BKT:n lisäksi (esim. hiili-intensiteetti, haavoittuvat alueet) unohtamatta EU:n elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaa tukea. |
| --- | --- |

3.6

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

1

(2)  IPCC (2021): Summary for Policymakers, teoksessa Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S. L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M. I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J. B. R. Matthews, T. K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu ja B. Zhou (toim.)], Cambridge University Press.

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1124, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, delegoidun asetuksen (EU) 2019/1122 muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisen unionin rekisterin toiminnan osalta (EUVL L 177, 2.7.2019, s. 66).

3

(4)  Nykyisin tapahtumatiedot myös joustomahdollisuuksien käytöstä ovat yleisön saatavilla (Union Registry). Lisäksi komissio raportoi vuosittain EU:n ilmastolainsäädännön noudattamisesta ilmastotoimien edistymistä koskevassa raportissa.

4

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/192

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta”

(COM(2021) 554 final)

(2022/C 152/32)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  Neuvosto, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.11.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 145/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Neuvosto, 17.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

25.11.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

145/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK osallistuu aktiivisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan ja on vahvasti samaa mieltä siitä, että tehokkaita toimia tarvitaan välittömästi. Sekä julkisten että yksityisten tahojen yhteiset ponnistelut ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa kansalaisten ja paikallisyhteisöjen aktiivinen osallistuminen, tuki ja sitoutuminen ja saadaan lisärahoitusta vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eurooppa on kärsinyt ennennäkemättömistä metsäpaloista ja tulvista, jotka ovat sattuneet samaan aikaan ennätyksellisten lämpöaaltojen ja kuivuuden kanssa. Älykäs ja kestävä vesihuolto voi parantaa huomattavasti EU:n valmiuksia lieventää ja torjua tulipaloja ja parantaa kykyä selviytyä rankkasateista, tulvista ja kuivuudesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen liittyvät toisiinsa, ja niihin on puututtava yhdessä. Elinympäristöjen häviämiseen, saastumiseen, liikakorjuuseen ja haitallisten vieraslajien leviämiseen on puututtava, jotta voidaan varmistaa luonnollisten ekosysteemien säilyminen ja maahan pohjautuvien alojen elintärkeän sosiaalisen ja taloudellisen roolin toteutuminen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jäsenvaltioiden tulisi suunnitella lainsäädäntökehyksiä, joilla kannustetaan viljelijöitä ja metsänhoitajia omaksumaan uusia kestäväpohjaisia liiketoimintamalleja, jotka edistävät luonnon monimuotoisuutta, noudattamaan kiertotalouden sääntöjä ja luomaan kestäviä biomassan tuotantokäytäntöjä. ETSK peräänkuuluttaa korkealaatuisten kosteikkojen kansallisia ennallistamisohjelmia ja katsoo, että kosteikkojen päästöt olisi otettava huomioon mahdollisimman pian eikä vasta vuodesta 2026 lähtien. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska ilmastonmuutoksen hillitseminen on maailmanlaajuinen haaste, ETSK katsoo, että EU:n toimia on täydennettävä muun maailman kanssa käytävillä kohdennetuilla ja tehokkailla keskusteluilla, jotka koskevat koko maailman välitöntä osallistumista, oikeudenmukaista taakanjakoa ja oikeudenmukaista kilpailua. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa edistämään ja tukemaan laajasti kestäviä maatalouskäytäntöjä, kuten viljelykiertoa, orgaanisen jätteen talteenottoa, täsmäviljelyä ja permakulttuuria. Maankäyttöä on suunniteltava huolellisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan oikea tasapaino kilpailukyvyn ja kestävyyden välillä, ja on tarjottava tarvittavat rahoitusmahdollisuudet. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa maatalouden hiilidioksidipoistumia koskevaa sääntelykehystä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Puupohjaisella ja muuntyyppisellä bioenergialla on hyvin tärkeä rooli, ja sen käyttöön olisi pyrittävä, jos ja kun biomassaa tuotetaan kestävällä tavalla. Biomassan tuontiin liittyy kuitenkin tiettyjä riskejä, joita EU:n lainsäädäntökehys ei kata. EU:n kauppapolitiikalla olisi autettava estämään sellaisen biomassan tuonti, joka johtaa metsäkatoon alkuperämaissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen kansallisten inventaariotietojen kattavasta arvioinnista vuonna 2025, sillä tietojen analysointi perustuu pääasiassa valtakunnallisiin metsien inventointeihin, jotka eivät vastaa toisiaan ja ovat joskus epätäydellisiä tai epätarkkoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sekä yrittäjille että työntekijöille tarvitaan täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmia, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä on uusinta saatavilla olevaa teknologiaa ja digitaalisia taitoja, jotka parantavat kestävyyttä. Työmarkkinaosapuolilla ja asiaankuuluvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä rooli, ja ne on otettava mukaan sekä 55-valmiuspaketin suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheeseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kestävään maatalouteen ja puubiomassan tuotantoon liittyvät tutkimus- ja kehityshankkeet tarvitsevat tukea. ETSK peräänkuuluttaa pk-yrityksiä varten räätälöityä tukea antavaa lainsäädäntökehystä ja pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan verokannustimia siirtymän helpottamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Lisäksi ETSK on huolissaan siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon sosiaalista ulottuvuutta ei oteta täysin huomioon. Alueisiin, teollisuuteen, työntekijöihin ja kansalaisiin, jotka tulevat kohtaamaan suurimmat haasteet, on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

1.11

2.   Taustaa ja johdanto

| 2.1 | Syyskuussa 2020 hyväksytyssä vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmassa (1) asetetaan uudet ja kunnianhimoisemmat tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä, kun aiemmin oli sovittu vähintään 40 prosentin nettovähennyksestä. Vuoden 2021 heinäkuussa julkaistussa 55-valmiuspaketissa (2) esitetään 13 lainsäädäntöehdotusta, joiden tavoitteena on tarkistaa nykyistä ilmastolainsäädäntöä, mukaan lukien vuoden 2018 LULUCF-asetus (3), ja varmistaa oikeudenmukainen, kilpailukykyinen ja tehokas vihreä siirtymä vuoteen 2030 mennessä ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maaperä tuottaa yhteiskunnille ruokaa ja rehua mutta myös biopohjaisen talouden raaka-aineita (kuituja ja puuta mm. paperia, tekstiilejä, rakennusmateriaaleja ja biopolttoaineita varten). Se tarjoaa elinympäristöjä luonnon monimuotoisuudelle, ja sillä on merkittävä kyky sitoa hiiltä ilmakehästä. Maa- ja metsätalous aiheuttavat kuitenkin kasvihuonekaasupäästöjä. LULUCF-asetuksen soveltamisalaa on laajennettu niin, että se ei koske enää vain metsiä vaan kaikkia maankäyttötarkoituksia (myös maatalousalaa vuodesta 2031 alkaen), ja asetuksessa asetetaan kaikille jäsenvaltioille sitovia velvoitteita noudattaa ”ei debetsaldoa” -sääntöä. Tämän toteuttamiseksi alalla tulisi käynnistää lainsäädäntötoimia, joilla voitaisiin varmistaa, että kirjatut maankäytöstä aiheutuvat päästöt kompensoidaan kokonaan vastaavalla kirjatulla ilmakehän hiilidioksidin poistumalla. Asetuksessa ehdotetaan myös uutta EU:n hallintoprosessia, jonka avulla pyritään tarkentamaan jäsenvaltioiden päästö- ja poistumalaskelmien seurantaa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jäsenvaltioiden on periaatteessa varmistettava, että LULUCF-alojen päästöt eivät ylitä poistumia vuosina 2021–2025, saavutettava vähintään 310 miljoonan hiilidioksiditonnin kokonaisnettopoistumat vuoteen 2030 mennessä, saavutettava ilmastoneutraalius vuoteen 2035 mennessä kaikilla maan hyödyntämiseen perustuvilla sektoreilla ja kirjattava sen jälkeen negatiivisia lukuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jäsenvaltioiden on kuitenkin toimitettava yhdennetyt hillitsemissuunnitelmat kaikkien maasektoreiden osalta, ja niitä kannustetaan käyttämään seurantatarkoituksiin Copernicus-ohjelman tarjoamaa kehittynyttä digitaaliteknologiaa (kattavat korkean resoluution satelliittikuvat), mm. kaukokartoitushavaintoja, ja hyödyntämään yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa kerättyä digitaalista dataa. Lisäksi ehdotetussa asetuksessa otetaan käyttöön mahdollisuus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kannustetaan niitä näin pyrkimään jopa vaadittuja tavoitteita suurempiin hiilidioksidipoistumiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektori (LULUCF-sektori) voi edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ylläpitämällä ja lisäämällä nieluja ja hiilivarastoja. Komissio ehdottaa toimia, joilla autetaan metsänhoitajia varmistamaan suuremmat ilmastohyödyt puutuotteiden tuotannon yhteydessä ja kannustetaan viljelijöitä omaksumaan ilmaston kannalta älykkäitä ja kestäviä maatalouskäytäntöjä. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Eurooppalainen kansalaisyhteiskunta osallistuu aktiivisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan ja on vahvasti samaa mieltä siitä, että tehokkaita toimia tarvitaan välittömästi. ETSK katsoo, että sekä julkisten että yksityisten tahojen yhteiset ponnistelut ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä tietoisuutta siitä, että toimiin on ehdottomasti ryhdyttävä nyt, varmistaa kansalaisten ja paikallisyhteisöjen aktiivinen osallistuminen ja sitoutuminen ja saada lisärahoitusta vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukemiseksi. EU ei voi enää tuhlata aikaa pitkiin keskusteluihin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | LULUCF-sektorilla hiilidioksidipäästöjen nettopoistumat ovat vähentyneet viidenneksellä (4) pääasiassa puunkorjuun lisääntymisen ja kannustimien puutteen vuoksi. Lisäksi Eurooppa on kärsinyt ennennäkemättömistä metsäpaloista ja tulvista, jotka ovat sattuneet samaan aikaan ennätyksellisten lämpöaaltojen ja kuivuuden kanssa. Metsät ovat myös olleet erityisen alttiita hyönteistuhoille, ja kosteikkojen tila on jatkuvasti huonontunut. Maanielua voidaan kasvattaa merkittävästi suhteellisen alhaisin kustannuksin, mutta toimia on tehostettava kaikessa maankäytössä. Tämä koskee myös metsien ja viljelymaiden hoitoa sekä metsitystä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK huomauttaa, että hiilensidontaa voidaan lisätä monin eri tavoin, esimerkiksi maankäytön suunnittelun, metsien uudistamisen ja luonnon ekosysteemien ennallistamisen avulla. Ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen liittyvät toisiinsa, ja niihin on puututtava yhdessä. Elinympäristöjen häviämiseen, saastumiseen, liikakorjuuseen ja haitallisten vieraslajien leviämiseen on puututtava, jotta voidaan varmistaa luonnollisten ekosysteemien säilyminen ja maahan pohjautuvien alojen elintärkeän sosiaalisen ja taloudellisen roolin toteutuminen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jäsenvaltioiden tulisi laatia kansallisia korkealaatuisten turvemaiden säilyttämis- ja uudelleenkastelustrategioita, sillä nämä tarjoavat merkittävän keinon suojella ja lisätä eloperäisen maan hiilivarastoja ja varmistaa, että luonnon monimuotoisuus saadaan ennallistettua. ETSK ehdottaakin yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista korkealaatuisten turvesoiden ennallistamista (kosteikkoalueen viljelyn avulla (5)) ja kosteikkojen ennallistamista, ja katsoo, että kosteikkojen päästöt olisi otettava huomioon mahdollisimman pian eikä vasta vuodesta 2026 alkaen, kuten Euroopan komissio ehdottaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tutkimusten mukaan suuret metsä- ja maastopalot ovat jo vuosikymmenten ajan lisänneet nettohiilipäästöjä ja vaikeuttaneet kasvillisuuden uudelleenkasvua. Vesivarojen käyttö ja hoito, erityisesti toimet veden pitämiseksi maaperässä ja veden varastointi tekoaltaissa, voi parantaa huomattavasti tulipalojen lieventämis- ja torjuntavalmiuksia. Samalla se vahvistaa sietokykyä rankkasateita, tulvia ja kuivuutta vastaan. ETSK suosittaakin, että komissio kannustaa jäsenvaltioita parantamaan vesivarojen hoitopolitiikkaa maatalouden tuottavuuden ja hiilensidontakapasiteetin lisäämiseksi ja tukee niitä tässä toiminnassa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Viljelijöitä ja metsänhoitajia on kannustettava omaksumaan uusia kestäväpohjaisia liiketoimintamalleja, jotka edistävät luonnon monimuotoisuutta, ja noudattamaan kiertotalouden sääntöjä. ETSK on jo aiemmin kehottanut laatimaan yksityiskohtaiset ja oikeudenmukaiset lainsäädäntöpuitteet, ”joiden ansiosta maanomistajat ja -käyttäjät voivat vastaavasti toteuttaa tehokkaita LULUCF-toimia taloudellisesti järkevällä tavalla eikä pelkästään omalla kustannuksellaan” (6). Jokaisen jäsenvaltion tehtävänä on nyt suunnitella nämä tärkeät kannustinkehykset omien erityisolosuhteidensa mukaisesti. ETSK on myös kannustanut ”jäsenvaltioita laatimaan kunnianhimoisia kansallisia alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimintalinjoja LULUCF-aloja varten ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan tiiviisti mukaan tähän prosessiin valtio-, alue- ja paikallistasolla” (7). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Keskusteluja siitä, miten metsiä olisi hoidettava ja mitä osia puista voidaan käyttää energiantuotantoon, on jatkettava. Vaikka Euroopan komission ehdotuksessa uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistamisesta (8) kielletään biomassan talteenotto aarniometsistä ja asetetaan rajoituksia tietyntyyppisen puun polttamiselle, siinä ei tunnusteta nykyisiä hyviä käytäntöjä, joissa erityyppisiä puita ja puiden eri osia käytetään tarkoitukseen, johon ne soveltuvat parhaiten, jolloin syntyy optimaalista kokonaislisäarvoa ilman luonnonvarojen tuhlausta. ETSK kaipaa kaikkiin jäsenvaltioihin kansallisia lainsäädäntökehyksiä, joilla tuetaan kestäväpohjaisia käytäntöjä biomassan tuotannossa ja kannustetaan niiden soveltamiseen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lisäksi viljelijöiden ja metsänhoitajien osaamisen, tietämyksen ja tuensaannin edistäminen voi lisätä uusien kestävien käytäntöjen ja läpimurtoteknologioiden (täsmäviljely, CTF-viljely, asianmukainen jätteiden käsittely, kemiallisten torjunta-aineiden käytön vähentäminen tai välttäminen, geneettisen monimuotoisuuden säilyttäminen maa-alueilla jne.) käyttöönottoa. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa maatalouden hiilidioksidipoistumia koskevaa sääntelykehystä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ilmastonmuutoksen nopean ja tehokkaan torjunnan varmistamiseksi tarvitaan maailmanlaajuisia koordinoituja toimia. Kuten IPCC:n vuoden 2021 raportissa (9) todetaan, saatavilla on tieteellistä näyttöä siitä, että Euroopassa viime aikoina usein toistuvat katastrofit liittyvät selvästi ilmaston lämpenemiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen. Lisäksi raportissa todetaan, että ilmasto on ihmisen vaikutuksesta lämmennyt nopeammin kuin kertaakaan aikaisemmin viimeisten 2 000 vuoden aikana. ETSK katsookin, että EU:n toimia on täydennettävä kohdennetuilla ja tehokkailla kansainvälisillä toimilla, joilla varmistetaan koko maailman osallistuminen, oikeudenmukainen taakanjako ja oikeudenmukainen kilpailu. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

| 4.1 | 55-valmiuspaketti on erinomainen ja kunnianhimoinen askel, joka osoittaa jälleen kerran, että EU on edelläkävijä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Se on myös erittäin hyvä aihe keskustelulle ennen Glasgow’ssa pidettävää YK:n 26. ilmastokokousta, jossa EU:n pitäisi yrittää vakuuttaa muu maailma siitä, että kaikkien on kiireesti toteutettava vastaavia toimia. ETSK toteaa, että koordinoitu maailmanlaajuinen reagointi on ainoa tehokas keino puuttua ilmastonmuutokseen ja että yhteistyö G7-ryhmän, G20-ryhmän ja muiden kansainvälisten elinten kumppaneidemme kanssa on oikea tapa edetä asiassa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Maaperän huonontumisesta, kaupungistumisesta ja maan viljelykäytöstä poistamisesta johtuva maatalousmaan häviäminen on ollut monimutkainen ongelma kaikissa jäsenvaltioissa jo vuosien ajan. Maankäytön suunnittelu on olennaisen tärkeää EU:n kestävän kehityksen kannalta, ja ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön etenkin siksi, että väestön kasvaessa maasta tulee olemaan pulaa. ETSK on jo aiemmin ehdottanut johdonmukaista EU:n kehystä maatalousmaan suojelemiseksi (10). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tuottavuuden ja hiilen varastoinnin lisäämiseksi maatalousalalla ETSK kehottaa edistämään ja tukemaan laajalti esimerkiksi sellaisia kestäviä maatalouskäytäntöjä kuin vuoroviljelyä, orgaanisen jätteen hyödyntämistä ja täsmäviljelyä. Viljelijöille olisi myös tarjottava tarvittavat rahoitusmahdollisuudet ja ajantasaista tietoa parhaista maatalouskäytännöistä ja maaperän laadun parantamismahdollisuuksista. Lisäksi maa-alueita on hallinnoitava huolellisesti kaikissa jäsenvaltioissa niin, että varmistetaan kilpailukyvyn ja kestävyyden välinen tasapaino. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2021 luonnonmukaista maataloutta koskevan toimintasuunnitelman (11) auttaakseen jäsenvaltioita saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan 25 prosenttia maatalousmaasta tulisi olla luonnonmukaisesti viljeltyä vuoteen 2030 mennessä. ETSK tähdentää, että luonnonmukaisen viljelyn lisääminen on tärkeää. Se olisi maatalousalalle suuri harppaus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. ETSK korostaa myös muita vaihtoehtoja maaperän keinotekoistumisen riskin vähentämiseksi. Niihin kuuluvat muun muassa agroekologia, peltometsätalous, permakulttuuri ja suorakylvö. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tilastotiedot osoittavat, että biomassan poltto on kaksinkertaistunut vuoden 2000 jälkeen ja puolet korjatusta puusta poltetaan energiaksi (12). ETSK katsoo, että tämä metsiin kohdistuva haitallinen paine on johtanut viime aikoina hiilen sitomisen vähenemiseen ja että vaikka puupohjaisella ja muuntyyppisellä bioenergialla on hyvin tärkeä rooli, niiden käyttöön olisi pyrittävä vain silloin, kun biomassaa tuotetaan kestävällä tavalla. Lisäksi ETSK on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Jotta ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta ei heikennetä, muilla aloilla käytettyjen fossiilisten polttoaineiden aiheuttamia päästöjä ei pitäisi kompensoida metsänielujen avulla niin, että biotaloudellisiin tarkoituksiin on saatavilla puuta aiempaa vähemmän.” (13) |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK huomauttaa, että biomassan tuontiin liittyy tiettyjä riskejä, jotka jäävät EU:n asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Sen vuoksi tarvitaan laajoja kansainvälisiä sopimuksia tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sisämarkkinoilla, ja EU:n kauppapolitiikan pitäisi auttaa ehkäisemään sellaisen biomassan tuontia, joka johtaa metsäkatoon alkuperämaissa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jäsenvaltiot voivat jättää luonnon ääri-ilmiöiden, kuten myrskyjen, tulipalojen tai tuhohyönteisten, aiheuttamat päästöt kirjaamatta. Metsissä esiintyvien luonnonhäiriöiden seurantaa on kiireesti parannettava, jotta voidaan varmistaa teknisesti vaativan mutta erittäin tärkeän luonnonhäiriösäännöksen asianmukainen ja tehokas soveltaminen. Kunkin jäsenvaltion raportointivelvollisuuksissa on noudatettava standardoitua menettelyä, jonka avulla varmistetaan tietojen tehokas kerääminen ja tulkinta sekä politiikan tehokas täytäntöönpano ja suunnittelu. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tietojen analysointi perustuu pääasiassa kunkin jäsenvaltion valtakunnallisiin metsien inventointeihin, jotka eivät vastaa toisiaan ja ovat joskus epätäydellisiä tai epätarkkoja. Lisäksi valtakunnallisia inventointeja ei tehdä kaikissa jäsenvaltioissa kovin usein. ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen tehdä kansallisista inventaariotiedoista kattava arviointi vuonna 2025 tarkkojen tavoitteiden asettamiseksi kaudelle 2026–2030. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Puubiomassan nykyistä kestäväpohjaisempaan tuotantoon tähtäävää tutkimus- ja kehitystyötä on tuettava. ETSK on jo aiemmin todennut, että näiden ”alojen tukemiseksi tarvitaan intensiivistä tutkimusta ja innovointia sekä hyvityksiä hiilinielujen onnistuneesta luomisesta” (14). ETSK katsoo myös, että jokaisen jäsenvaltion olisi laadittava kohdennettu, siirtymää helpottava verokannustinjärjestelmä, ja suosittelee käytettävissä olevan YMP-rahoituksen täysimääräistä hyödyntämistä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Yrittäjien ja työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat ovat myös tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä on uusinta saatavilla olevaa teknologiaa ja digitaalisia taitoja, jotka parantavat kestävyyttä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma voi onnistua vain, jos siihen liittyy koulutusohjelmia, joiden avulla voidaan parantaa eurooppalaisten työntekijöiden osaamista samalla kun huolehditaan kilpailukyvystä ja sosiaalista oikeudenmukaisuudesta. Siksi ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot täysimääräisesti mukaan sekä paketin suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheisiin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo, että pk-yritykset tarvitsevat räätälöidyn, tukea antavan lainsäädäntökehyksen, joka auttaisi niitä innovoimaan, laajentumaan ja kasvamaan kestäväpohjaisella tavalla. Vaikka sopeutumisen rahoittamiseen on useita rahoitusmahdollisuuksia, ETSK kehottaa jälleen ”selventämään eri vaihtoehtoja ja laatimaan käyttäjäystävällisiä menettelyjä, jotta voidaan varmistaa rahoituksen oikea-aikainen saatavuus käytännön tason toimijoille” (15). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Lisäksi ETSK on huolissaan siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (55-valmiuspaketin keinoin tapahtuvan) täytäntöönpanon sosiaalista ulottuvuutta ei oteta huomioon ja että vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin kansalaisiin, sillä heidän on vaihdettava autonsa, maksettava enemmän kotiensa lämmittämisestä ja halvimmista lomalennoista jne. ETSK pelkääkin, että kotitalouksien laskut kasvavat, kun 55-valmiuspaketti on pantu täytäntöön. ETSK on myös vakaasti sitä mieltä, että siirtymän aikana on kiinnitettävä erityistä huomiota niihin alueisiin, toimialoihin ja työntekijöihin, jotka tulevat kohtaamaan suurimmat haasteet, ja että siirtymä on toteutettava ”kilpailuun perustuvaa, sosiaalisesti oikeudenmukaista ja monenvälistä lähestymistapaa noudattaen. Lisäksi on luotava asianmukaiset välineet sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta ja sen myötä kaikki kansalaiset, yritykset ja järjestöt voivat osallistua toimiin täysipainoisesti ja että niille saadaan näiden tahojen täysi hyväksyntä.” (16) |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi.

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta – COM(2021) 550 final.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

(4)  SWD(2021) 610 final.

4

(5)  Englanniksi paludiculture.

5

(6)  ETSK:n lausunto maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (LULUCF) (EUVL C 351, 15.11.2012, s. 85).

6

(7)  ETSK:n lausunto taakanjakopäätöksestä vuoteen 2030 ulottuvissa EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa sekä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumista (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).

7

(8)  Euroopan komissio – Uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin tarkistaminen.

8

(9)  IPCC, AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis.

9

(10)  Lausunto aiheesta ”Maan käyttö kestävään ruoantuotantoon ja ekosysteemipalvelujen tuottamiseen” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 72).

10

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta COM(2021) 141 final.

11

(12)  Forests sacrificed for EU climate policy.

12

(13)  ETSK:n lausunto taakanjakopäätöksestä vuoteen 2030 ulottuvissa EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa sekä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumista (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 374, 16.9.2021).

14

(15)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”.

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 51).

16

---

| 6.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/197 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/197

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1021 liitteiden IV ja V muuttamisesta”

(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

(2022/C 152/33)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 10.11.2021
  Neuvosto, 12.11.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.12.2021 |
| Täysistunnon nro | 565 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 10.11.2021

Neuvosto, 12.11.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

8.12.2021

Täysistunnon nro

565

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/0/3

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 8.–9. joulukuuta 2021 pitämässään 565. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 230 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 8. joulukuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---