# Uradni list C 159/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 159 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6512. april 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 159

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6512. april 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 159/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 159/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 159/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 159/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 159/05 | Začetek postopka (Zadeva M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  ) | 5 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 159/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  )

1

1

2022/C 159/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  )

1

2

2022/C 159/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  )

1

3

2022/C 159/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  )

1

4

2022/C 159/05

Začetek postopka (Zadeva M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 159/06 | Sklep Sveta z dne 7. aprila 2022 o imenovanju predstavnikov držav članic za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane | 6 |
| 2022/C 159/07 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta – Spodbujanje angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja | 9 |
| 2022/C 159/08 | Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/596, in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/592 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 17 |
| 2022/C 159/09 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 18 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 159/10 | Menjalni tečaji eura — 11. april 2022 | 19 |
| 2022/C 159/11 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1 maja 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 20 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 159/06

Sklep Sveta z dne 7. aprila 2022 o imenovanju predstavnikov držav članic za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

6

2022/C 159/07

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta – Spodbujanje angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja

9

2022/C 159/08

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/596, in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/592 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

17

2022/C 159/09

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

18

Evropska komisija

2022/C 159/10

Menjalni tečaji eura — 11. april 2022

19

2022/C 159/11

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1 maja 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

20

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 159/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 21 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 159/13 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 23 |
| 2022/C 159/14 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 44 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 159/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

21

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 159/13

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

23

2022/C 159/14

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10603 – CARLYLE / ALTADIA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/01)

Komisija se je 18. marca 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10603. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10603. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/02)

Komisija se je 4. marca 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10607. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10607. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/03)

Komisija se je 25. marca 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10632. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10632. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/04)

Komisija se je 4. aprila 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10657. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10657. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/5

---

Začetek postopka

(Zadeva M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/05)

Dne 5. april 2022 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedene zadeve, po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža resne dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o zadevi. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004 (1).

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Da bi bile pripombe v celoti upoštevane, jih mora Komisija prejeti najpozneje v 15 dneh po datumu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali pošti z navedbo sklicne številke M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/6

---

SKLEP SVETA

z dne 7. aprila 2022

o imenovanju predstavnikov držav članic za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

(2022/C 159/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 25(1) Uredbe,

ob upoštevanju predlogov za imenovanje, ki so jih države članice predložile Svetu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). Prav tako je nujno zagotoviti sodelovanje te agencije z državami članicami. |
| --- | --- |

(1)

Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). Prav tako je nujno zagotoviti sodelovanje te agencije z državami članicami.

| (2) | Z Uredbo (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bila spremenjena Uredba (ES) št. 178/2002, vključno s členom 25(1) o sestavi upravnega odbora EFSA. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bila spremenjena Uredba (ES) št. 178/2002, vključno s členom 25(1) o sestavi upravnega odbora EFSA.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) 2019/1381 se bo mandat članov upravnega odbora EFSA, ki traja do 30. junija 2022, iztekel tega dne. Člani in nadomestni člani upravnega odbora EFSA, katerih mandat se začne 1. julija 2022, se imenujejo v skladu z novim postopkom za predlaganje in imenovanje, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/1381. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) 2019/1381 se bo mandat članov upravnega odbora EFSA, ki traja do 30. junija 2022, iztekel tega dne. Člani in nadomestni člani upravnega odbora EFSA, katerih mandat se začne 1. julija 2022, se imenujejo v skladu z novim postopkom za predlaganje in imenovanje, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/1381.

| (4) | Člen 25(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da vsaka država članica predlaga člana in nadomestnega člana za svoja predstavnika v upravnem odboru EFSA. Tako predlagane člane in nadomestne člane imenuje Svet za obdobje štirih let, ki se lahko podaljša, in imajo glasovalno pravico. |
| --- | --- |

(4)

Člen 25(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da vsaka država članica predlaga člana in nadomestnega člana za svoja predstavnika v upravnem odboru EFSA. Tako predlagane člane in nadomestne člane imenuje Svet za obdobje štirih let, ki se lahko podaljša, in imajo glasovalno pravico.

| (5) | Predstavniki, ki so jih predlagale države članice, imajo ustrezne in obsežne izkušnje in strokovno znanje na področju prava in politike o prehranski verigi, vključno z oceno tveganja in tudi glede vodstvenih, upravnih, finančnih in pravnih zadev. Njihovo imenovanje v upravnem odboru EFSA torej zagotavlja najvišje standarde strokovne usposobljenosti in najširši nabor ustreznih izkušenj. |
| --- | --- |

(5)

Predstavniki, ki so jih predlagale države članice, imajo ustrezne in obsežne izkušnje in strokovno znanje na področju prava in politike o prehranski verigi, vključno z oceno tveganja in tudi glede vodstvenih, upravnih, finančnih in pravnih zadev. Njihovo imenovanje v upravnem odboru EFSA torej zagotavlja najvišje standarde strokovne usposobljenosti in najširši nabor ustreznih izkušenj.

| (6) | Na podlagi člena 27(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 predstavniki, ki so s tem sklepom imenovani za člane upravnega odbora EFSA, ne morejo biti več člani posvetovalnega foruma EFSA – |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi člena 27(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 predstavniki, ki so s tem sklepom imenovani za člane upravnega odbora EFSA, ne morejo biti več člani posvetovalnega foruma EFSA –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2026 se za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane imenujejo:

| Država članica | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Herman DIRICKS | Carl BERTHOT |
| Bolgarija | Georgi GEORGIEV | Svetlana TCHERKEZOVA |
| Češka | Jindřich FIALKA | Jitka GÖTZOVÁ |
| Danska | Annelise FENGER | Henrik Dammand NIELSEN |
| Nemčija | Marie-Luise TREBES | Dietrich RASSOW |
| Estonija | Hendrik KUUSK | Pille TAMMEMÄGI |
| Irska | Pamela BYRNE | Patricia REILLY |
| Grčija | Antonis ZAMPELAS | George-John NYCHAS |
| Španija | Isabel PEÑA-REY LORENZO | Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO |
| Francija | Roger GENET | Loïc EVAIN |
| Hrvaška | Darja SOKOLIĆ | Lidija KOZAČINSKI |
| Italija | Massimo CASCIELLO | Pierdavide LECCHINI |
| Ciper | Stelios YIANNOPOULOS | Herodotos HERODOTOU |
| Latvija | Aivars BĒRZIŅŠ | Jānis RUŠKO |
| Litva | Mantas STAŠKEVIČIUS | Deividas KLIUČINSKAS |
| Luksemburg | Patrick HAU | Marc WEYLAND |
| Madžarska | Szabolcs PÁSZTOR | Beáta CZEGLÉDI |
| Malta | Ingrid BORG | Rudie VELLA |
| Nizozemska | Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE | Marie-Ange DELEN |
| Avstrija | Ulrich HERZOG | Josefine SINKOVITS |
| Poljska | Katarzyna STOŚ | Piotr JEDZINIAK |
| Portugalska | Ana BATALHA | Susana POMBO |
| Romunija | Alexandru Nicolae BOCIU | Laszlo CSUTAK-NAGY |
| Slovenija | Jernej DROFENIK | Ana LE MARECHAL KOLAR |
| Slovaška | Zuzana NOUZOVSKÁ | Martin POLOVKA |
| Finska | Marjatta RAHKIO | Sebastian HIELM |
| Švedska | Annica SOHLSTRÖM | Hanna DUFVA |

Država članica

Člani

Nadomestni člani

Belgija

Herman DIRICKS

Carl BERTHOT

Bolgarija

Georgi GEORGIEV

Svetlana TCHERKEZOVA

Češka

Jindřich FIALKA

Jitka GÖTZOVÁ

Danska

Annelise FENGER

Henrik Dammand NIELSEN

Nemčija

Marie-Luise TREBES

Dietrich RASSOW

Estonija

Hendrik KUUSK

Pille TAMMEMÄGI

Irska

Pamela BYRNE

Patricia REILLY

Grčija

Antonis ZAMPELAS

George-John NYCHAS

Španija

Isabel PEÑA-REY LORENZO

Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO

Francija

Roger GENET

Loïc EVAIN

Hrvaška

Darja SOKOLIĆ

Lidija KOZAČINSKI

Italija

Massimo CASCIELLO

Pierdavide LECCHINI

Ciper

Stelios YIANNOPOULOS

Herodotos HERODOTOU

Latvija

Aivars BĒRZIŅŠ

Jānis RUŠKO

Litva

Mantas STAŠKEVIČIUS

Deividas KLIUČINSKAS

Luksemburg

Patrick HAU

Marc WEYLAND

Madžarska

Szabolcs PÁSZTOR

Beáta CZEGLÉDI

Malta

Ingrid BORG

Rudie VELLA

Nizozemska

Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE

Marie-Ange DELEN

Avstrija

Ulrich HERZOG

Josefine SINKOVITS

Poljska

Katarzyna STOŚ

Piotr JEDZINIAK

Portugalska

Ana BATALHA

Susana POMBO

Romunija

Alexandru Nicolae BOCIU

Laszlo CSUTAK-NAGY

Slovenija

Jernej DROFENIK

Ana LE MARECHAL KOLAR

Slovaška

Zuzana NOUZOVSKÁ

Martin POLOVKA

Finska

Marjatta RAHKIO

Sebastian HIELM

Švedska

Annica SOHLSTRÖM

Hanna DUFVA

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. aprila 2022

Za Svet

predsednik

J. DENORMANDIE

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 1829/2003, (ES) št. 1831/2003, (ES) št. 2065/2003, (ES) št. 1935/2004, (ES) št. 1331/2008, (ES) št. 1107/2009, (EU) 2015/2283 in Direktive 2001/18/ES (UL L 231, 6. 9. 2019, str. 1).

2

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/9

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta – Spodbujanje angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja

(2022/C 159/07)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

| 1. | Namen evropskega cilja mladih št. 10 z naslovom „Trajnostna zelena Evropa“, priloženega strategiji EU za mlade, je „ustvariti družbo, v kateri so vsi mladi okoljsko aktivni, izobraženi in sposobni ustvarjati spremembe v svojem vsakdanjem življenju“; |
| --- | --- |

1.

Namen evropskega cilja mladih št. 10 z naslovom „Trajnostna zelena Evropa“, priloženega strategiji EU za mlade, je „ustvariti družbo, v kateri so vsi mladi okoljsko aktivni, izobraženi in sposobni ustvarjati spremembe v svojem vsakdanjem življenju“;

| 2. | V agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (1) je priznano, da so mladi „odločilni nosilci sprememb“ pri trajnostnem razvoju. Poleg tega Svetovni program ukrepov za mlade (2) Združenih narodov spodbuja mlade, naj bodo v družbi aktivni; |
| --- | --- |

2.

V agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (1) je priznano, da so mladi „odločilni nosilci sprememb“ pri trajnostnem razvoju. Poleg tega Svetovni program ukrepov za mlade (2) Združenih narodov spodbuja mlade, naj bodo v družbi aktivni;

| 3. | Evropska unija je zavezana agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenim ciljem trajnostnega razvoja, da bi svet prihodnosti izgradili na okolju bolj prijazen, miroljubnejši in pravičnejši način (3); |
| --- | --- |

3.

Evropska unija je zavezana agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenim ciljem trajnostnega razvoja, da bi svet prihodnosti izgradili na okolju bolj prijazen, miroljubnejši in pravičnejši način (3);

| 4. | Evropska unija in njene države članice so v celoti zavezane Pariškemu sporazumu, sprejetemu na pariški konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21) decembra 2015. Da se uresničijo namen in cilji Pariškega sporazuma, Evropska unija poudarja pomen vseh šestih elementov Akcije za podnebno opolnomočenje, priznava odločilno vlogo mladih kot akterjev sprememb pri podnebnem ukrepanju in poziva k nadaljnjemu vključevanju mladih v politiko podnebnih sprememb na mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter k uresničitvi potenciala, ki ga nosi Akcija za podnebno opolnomočenje; |
| --- | --- |

4.

Evropska unija in njene države članice so v celoti zavezane Pariškemu sporazumu, sprejetemu na pariški konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21) decembra 2015. Da se uresničijo namen in cilji Pariškega sporazuma, Evropska unija poudarja pomen vseh šestih elementov Akcije za podnebno opolnomočenje, priznava odločilno vlogo mladih kot akterjev sprememb pri podnebnem ukrepanju in poziva k nadaljnjemu vključevanju mladih v politiko podnebnih sprememb na mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter k uresničitvi potenciala, ki ga nosi Akcija za podnebno opolnomočenje;

| 5. | Varstvo okolja, ki je ključni cilj Evropske unije, bo zlasti zagotovilo „visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“ (4) ter podnebno nevtralnost do leta 2050 (5); |
| --- | --- |

5.

Varstvo okolja, ki je ključni cilj Evropske unije, bo zlasti zagotovilo „visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“ (4) ter podnebno nevtralnost do leta 2050 (5);

| 6. | Namen evropskega leta mladih 2022 (6), v okviru katerega naj bi Evropska unija, države članice ter regionalni in lokalni organi okrepili podporo mladim in sodelovanje z njimi na poti iz pandemije, je tudi promocija novih priložnosti in možnosti, ki jih ponujata zeleni in digitalni prehod. Ta prehoda bi morala biti vseobsegajoča in bi morala pozornost namenjati vključevanju mladih z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

6.

Namen evropskega leta mladih 2022 (6), v okviru katerega naj bi Evropska unija, države članice ter regionalni in lokalni organi okrepili podporo mladim in sodelovanje z njimi na poti iz pandemije, je tudi promocija novih priložnosti in možnosti, ki jih ponujata zeleni in digitalni prehod. Ta prehoda bi morala biti vseobsegajoča in bi morala pozornost namenjati vključevanju mladih z manj priložnostmi;

| 7. | Evropski zeleni dogovor (7) je časovni načrt do trajnostne družbe v Evropski uniji, saj zagotavlja pravičen in vključujoč prehod za vse. Izpostavlja, da se je treba osredotočiti na najbolj oddaljene regije, ki so še posebej ranljive za podnebne spremembe in naravne nesreče. |
| --- | --- |

7.

Evropski zeleni dogovor (7) je časovni načrt do trajnostne družbe v Evropski uniji, saj zagotavlja pravičen in vključujoč prehod za vse. Izpostavlja, da se je treba osredotočiti na najbolj oddaljene regije, ki so še posebej ranljive za podnebne spremembe in naravne nesreče.

SE ZAVEDAJO NASLEDNJEGA:

| 8. | Mladi se vse bolj zavedajo problematike trajnostnega razvoja, zlasti okoljskih in podnebnih vprašanj, in si želijo, da bi se lahko angažirali na tem področju (8). Na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni so se z organizacijo zagovorniških kampanj, shodov za podnebje, spletnih kampanj za mobilizacijo in na druge načine odločno mobilizirali pri ozaveščanju o okoljskih vprašanjih, vključno o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

8.

Mladi se vse bolj zavedajo problematike trajnostnega razvoja, zlasti okoljskih in podnebnih vprašanj, in si želijo, da bi se lahko angažirali na tem področju (8). Na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni so se z organizacijo zagovorniških kampanj, shodov za podnebje, spletnih kampanj za mobilizacijo in na druge načine odločno mobilizirali pri ozaveščanju o okoljskih vprašanjih, vključno o podnebnih spremembah;

| 9. | Številni mladi se zavzemajo za odločno okoljsko delovanje in ukrepe za boj proti podnebnim spremembam (9) in izgubi biotske raznovrstnosti. Nekateri med njimi izvajajo okolju prijazne prakse, ki so lahko zgled preostali družbi. Mladi delegati z vsega sveta, tudi iz vseh držav članic Evropske unije, so na konferenci COP26 v Glasgowu predstavili manifest Youth4Climate, v katerem so svetovne voditelje pozvali k ukrepanju (10); |
| --- | --- |

9.

Številni mladi se zavzemajo za odločno okoljsko delovanje in ukrepe za boj proti podnebnim spremembam (9) in izgubi biotske raznovrstnosti. Nekateri med njimi izvajajo okolju prijazne prakse, ki so lahko zgled preostali družbi. Mladi delegati z vsega sveta, tudi iz vseh držav članic Evropske unije, so na konferenci COP26 v Glasgowu predstavili manifest Youth4Climate, v katerem so svetovne voditelje pozvali k ukrepanju (10);

| 10. | Stopnja mobilizacije in angažiranja se med mladimi razlikuje: visoka stopnja izobrazbenega (11), kulturnega in socialnega kapitala običajno ustreza višji stopnji angažiranosti; |
| --- | --- |

10.

Stopnja mobilizacije in angažiranja se med mladimi razlikuje: visoka stopnja izobrazbenega (11), kulturnega in socialnega kapitala običajno ustreza višji stopnji angažiranosti;

| 11. | Svetovna zdravstvena kriza zaradi COVID-19 in začasna upočasnitev svetovne gospodarske dejavnosti, ki sta imeli hude gospodarske in socialne posledice, zlasti za mlade, sta opozorili na neposreden vpliv nekaterih človekovih dejavnosti na okolje (12). Različni nacionalni in evropski svežnji spodbud in načrti za premagovanje krize lahko poganjajo trajnostni in zeleni prehod, v okviru katerega bi morali imeti vsi mladi možnost, da se polno angažirajo kot akterji sprememb. |
| --- | --- |

11.

Svetovna zdravstvena kriza zaradi COVID-19 in začasna upočasnitev svetovne gospodarske dejavnosti, ki sta imeli hude gospodarske in socialne posledice, zlasti za mlade, sta opozorili na neposreden vpliv nekaterih človekovih dejavnosti na okolje (12). Različni nacionalni in evropski svežnji spodbud in načrti za premagovanje krize lahko poganjajo trajnostni in zeleni prehod, v okviru katerega bi morali imeti vsi mladi možnost, da se polno angažirajo kot akterji sprememb.

MENIJO, DA:

| 12. | Je pomembno zagotoviti, da vsi mladi, ne glede na dejavnike, kot so spol, invalidnost, stopnja izobrazbe, socialno in ekonomsko ozadje, država izvora ali kraj bivanja, razumejo izzive trajnostnega razvoja in se zavedajo, kako sprejete odločitve, dejanja in izbran življenjski slog vplivajo na okolje, biotsko raznovrstnost in podnebje. Vse generacije, tudi mladi, bi morali posedovati potrebne kompetence, da bi lahko ustrezno ravnali; |
| --- | --- |

12.

Je pomembno zagotoviti, da vsi mladi, ne glede na dejavnike, kot so spol, invalidnost, stopnja izobrazbe, socialno in ekonomsko ozadje, država izvora ali kraj bivanja, razumejo izzive trajnostnega razvoja in se zavedajo, kako sprejete odločitve, dejanja in izbran življenjski slog vplivajo na okolje, biotsko raznovrstnost in podnebje. Vse generacije, tudi mladi, bi morali posedovati potrebne kompetence, da bi lahko ustrezno ravnali;

| 13. | Bi morali mladi za polno angažiranje imeti na voljo zanesljive, na dokazih temelječe informacije in podatke, na podlagi katerih lahko sami presodijo o izzivih na področju okolja, biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in o rešitvah za te izzive, s tem pa bi lahko razvijali in krepili tudi sposobnosti kritičnega razmišljanja. Preprečevati bi bilo treba dezinformacije o okolju in podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

13.

Bi morali mladi za polno angažiranje imeti na voljo zanesljive, na dokazih temelječe informacije in podatke, na podlagi katerih lahko sami presodijo o izzivih na področju okolja, biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in o rešitvah za te izzive, s tem pa bi lahko razvijali in krepili tudi sposobnosti kritičnega razmišljanja. Preprečevati bi bilo treba dezinformacije o okolju in podnebnih spremembah;

| 14. | Je pomembno spodbujati tudi dialog tako med mladimi kot med posameznimi generacijami o etičnih vprašanjih trajnostnega razvoja, varstva okolja in spoštovanja živih bitij, in sicer tako, da se mladim in širši družbi da možnost razprave in razmisleka o vrednotah in spornih temah, ki jih ta vprašanja prinašajo; |
| --- | --- |

14.

Je pomembno spodbujati tudi dialog tako med mladimi kot med posameznimi generacijami o etičnih vprašanjih trajnostnega razvoja, varstva okolja in spoštovanja živih bitij, in sicer tako, da se mladim in širši družbi da možnost razprave in razmisleka o vrednotah in spornih temah, ki jih ta vprašanja prinašajo;

| 15. | Bi morale lokalne, regionalne, nacionalne in evropske javne politike odražati prizadevanja za pritegnitev mladih k okoljskim vprašanjem in ukrepom za boj proti podnebnim spremembam, onesnaževanju in izgubi biotske raznovrstnosti. S temi politikami bi morali kar najbolj izpolnili pričakovanja mladih ter mladim morali dali tudi možnost, da aktivno in smiselno sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju teh politik; |
| --- | --- |

15.

Bi morale lokalne, regionalne, nacionalne in evropske javne politike odražati prizadevanja za pritegnitev mladih k okoljskim vprašanjem in ukrepom za boj proti podnebnim spremembam, onesnaževanju in izgubi biotske raznovrstnosti. S temi politikami bi morali kar najbolj izpolnili pričakovanja mladih ter mladim morali dali tudi možnost, da aktivno in smiselno sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju teh politik;

| 16. | Angažiranje mladih v okoljskem ukrepanju zahteva formalno, neformalno ali priložnostno ozaveščanje in učenje o okoljskih vprašanjih že od najzgodnejših let; |
| --- | --- |

16.

Angažiranje mladih v okoljskem ukrepanju zahteva formalno, neformalno ali priložnostno ozaveščanje in učenje o okoljskih vprašanjih že od najzgodnejših let;

| 17. | Bi morali mlade, tudi tiste z manj priložnostmi, podpreti pri izvajanju prostovoljnih ali podjetniških projektov ter jim zagotoviti praktično in tehnično pomoč, pa tudi javna nepovratna sredstva ali zasebne naložbe, da bodo tako lahko v celoti sposobni predlagati in razvijati praktične rešitve za okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

17.

Bi morali mlade, tudi tiste z manj priložnostmi, podpreti pri izvajanju prostovoljnih ali podjetniških projektov ter jim zagotoviti praktično in tehnično pomoč, pa tudi javna nepovratna sredstva ali zasebne naložbe, da bodo tako lahko v celoti sposobni predlagati in razvijati praktične rešitve za okoljska vprašanja;

IZPOSTAVLJAJO NASLEDNJE:

| 18. | Pomembno je spodbujati vse mlade, naj sooblikujejo življenje svojih lokalnih skupnosti, po možnosti skupaj z ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, mladinskimi organizacijami in organizacijami za mladinsko delo ter lokalnimi in regionalnimi organi, da bi tako lahko postali akterji in gonilna sila sprememb za boljše varstvo okolja ter pomoč v boju proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

18.

Pomembno je spodbujati vse mlade, naj sooblikujejo življenje svojih lokalnih skupnosti, po možnosti skupaj z ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, mladinskimi organizacijami in organizacijami za mladinsko delo ter lokalnimi in regionalnimi organi, da bi tako lahko postali akterji in gonilna sila sprememb za boljše varstvo okolja ter pomoč v boju proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti;

| 19. | Sodelovanje med nosilci odločanja, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, mladinskimi organizacijami in organizacijami za mladinsko delo ter drugimi deležniki na področju okolja je ključen element pri podpori angažiranosti in omogočanju delovanja mladih. Pri procesih odločanja o okoljskih vprašanjih bi bilo treba spodbuditi medsebojno zaupanje in sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

Sodelovanje med nosilci odločanja, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, mladinskimi organizacijami in organizacijami za mladinsko delo ter drugimi deležniki na področju okolja je ključen element pri podpori angažiranosti in omogočanju delovanja mladih. Pri procesih odločanja o okoljskih vprašanjih bi bilo treba spodbuditi medsebojno zaupanje in sodelovanje;

| 20. | Solidarnost in pravičnost med generacijami bi bilo treba obravnavati v procesih odločanja o varstvu okolja, da koristi sedanjih generacij ne bodo v nasprotju s pravicami prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

20.

Solidarnost in pravičnost med generacijami bi bilo treba obravnavati v procesih odločanja o varstvu okolja, da koristi sedanjih generacij ne bodo v nasprotju s pravicami prihodnjih generacij.

UPOŠTEVAJO NASLEDNJE:

| 21. | Zamisli in mnenja, ki so jih mladi delili na konferenci EU o mladih januarja 2022 ob začetku 9. cikla mladinskega dialoga EU, glede naslednjega:






  a) | opredeljenih je bilo pet področij ukrepanja. Med devetim ciklom mladinskega dialoga EU bodo morali mladi in nosilci odločanja razmišljati in delovati v skladu s temi posebnimi področji, da bi pripravili konkretne predloge; |
| --- | --- | --- |

21.

Zamisli in mnenja, ki so jih mladi delili na konferenci EU o mladih januarja 2022 ob začetku 9. cikla mladinskega dialoga EU, glede naslednjega:

a)

opredeljenih je bilo pet področij ukrepanja. Med devetim ciklom mladinskega dialoga EU bodo morali mladi in nosilci odločanja razmišljati in delovati v skladu s temi posebnimi področji, da bi pripravili konkretne predloge;

| b) | na področju informiranja in izobraževanja je kot prvo treba znanja in spretnosti, pridobljene z neformalnim izobraževanjem, priznati kot celovit učni proces. Lokalni organi in mladinske organizacije morajo sodelovati, da bi mladim ponudili priložnost bolje spoznati okolje in poiskati rešitve. Izobraževanje je v demokraciji najvrednejša naložba; |
| --- | --- |

b)

na področju informiranja in izobraževanja je kot prvo treba znanja in spretnosti, pridobljene z neformalnim izobraževanjem, priznati kot celovit učni proces. Lokalni organi in mladinske organizacije morajo sodelovati, da bi mladim ponudili priložnost bolje spoznati okolje in poiskati rešitve. Izobraževanje je v demokraciji najvrednejša naložba;

| c) | na področju delovanja in opolnomočenja je treba mladim dati možnost, da aktivno sodelujejo pri odločitvah, ki bodo oblikovale njihova življenja in življenja prihodnjih generacij. Mlade je treba na vseh ravneh vključiti v proces odločanja. Pogosto so spregledani in premalo zastopani, čeprav so izrazili zamisli in skrbi, ki bi višje nosilce odločanja morale zanimati; |
| --- | --- |

c)

na področju delovanja in opolnomočenja je treba mladim dati možnost, da aktivno sodelujejo pri odločitvah, ki bodo oblikovale njihova življenja in življenja prihodnjih generacij. Mlade je treba na vseh ravneh vključiti v proces odločanja. Pogosto so spregledani in premalo zastopani, čeprav so izrazili zamisli in skrbi, ki bi višje nosilce odločanja morale zanimati;

| d) | na področju vodenja predstavljajo mladi, mlajši od 30 let, manj kot 2,6 % članov nacionalnih parlamentov. Treba je zagotoviti, da se prisotnost mladih ne izkorišča za lažno predstavo o pomembnosti mladih. Obstoječim strukturam, kot sta mladinski dialog EU in evropski mladinski parlament, je treba zagotoviti učinkovita orodja, da bodo lahko delovale kot strukture odločanja. Med devetim ciklom mladinskega dialoga EU si je treba trajnostno in vključujoče prizadevati za sodelovanje mladih v procesu odločanja. Bistveno je tudi, da imajo mladi dovolj podpore, finančnih sredstev in informacij za smiselno udeležbo. Treba je preučiti participativne procese na nacionalni ravni, da se zagotovi, da so čim bolj trajnostni in vključujoči; |
| --- | --- |

d)

na področju vodenja predstavljajo mladi, mlajši od 30 let, manj kot 2,6 % članov nacionalnih parlamentov. Treba je zagotoviti, da se prisotnost mladih ne izkorišča za lažno predstavo o pomembnosti mladih. Obstoječim strukturam, kot sta mladinski dialog EU in evropski mladinski parlament, je treba zagotoviti učinkovita orodja, da bodo lahko delovale kot strukture odločanja. Med devetim ciklom mladinskega dialoga EU si je treba trajnostno in vključujoče prizadevati za sodelovanje mladih v procesu odločanja. Bistveno je tudi, da imajo mladi dovolj podpore, finančnih sredstev in informacij za smiselno udeležbo. Treba je preučiti participativne procese na nacionalni ravni, da se zagotovi, da so čim bolj trajnostni in vključujoči;

| e) | na področju mobilnosti in solidarnosti je bilo ugotovljeno, da mobilnost ni enako dostopna ali mogoča za vse mlade. Rezultati raziskav nam omogočajo, da bolje identificiramo mlade, ki ne sodelujejo v programih mobilnosti. Treba se je usmeriti k bolj zglednim praksam, ki bodo družbi pomagale pri boljšem razumevanju solidarnostnih programov in doseganju vseh njenih članov; |
| --- | --- |

e)

na področju mobilnosti in solidarnosti je bilo ugotovljeno, da mobilnost ni enako dostopna ali mogoča za vse mlade. Rezultati raziskav nam omogočajo, da bolje identificiramo mlade, ki ne sodelujejo v programih mobilnosti. Treba se je usmeriti k bolj zglednim praksam, ki bodo družbi pomagale pri boljšem razumevanju solidarnostnih programov in doseganju vseh njenih članov;

| f) | in nenazadnje, dostop do infrastrukture se zdi manj pomembno področje, vendar obstaja tesna povezava med infrastrukturo ter kakovostjo življenja in izobraževanjem mladih. Na to, kako mladi sprejemajo odločitve, vpliva dejstvo, ali prihajajo iz podeželskega ali mestnega območja. Javni prevoz je na podeželju resničen problem. Težave zaradi prevoza lahko povzročijo izoliranost mladih. Zato izključevanje nekaterih skupin mladih ne more voditi v vključujočo družbo. Vsem je treba zagotoviti trajnostne in cenovno dostopne možnosti izbire – |
| --- | --- |

f)

in nenazadnje, dostop do infrastrukture se zdi manj pomembno področje, vendar obstaja tesna povezava med infrastrukturo ter kakovostjo življenja in izobraževanjem mladih. Na to, kako mladi sprejemajo odločitve, vpliva dejstvo, ali prihajajo iz podeželskega ali mestnega območja. Javni prevoz je na podeželju resničen problem. Težave zaradi prevoza lahko povzročijo izoliranost mladih. Zato izključevanje nekaterih skupin mladih ne more voditi v vključujočo družbo. Vsem je treba zagotoviti trajnostne in cenovno dostopne možnosti izbire –

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 22. | Podprejo mladinsko delo, mladinske in okoljske organizacije ter druge ustrezne strokovnjake in deležnike v njihovi vlogi posredovalcev informacij mladim ter jim omogočijo, da razširjajo zanesljive, točne in kakovostne znanstveno utemeljene informacije in podatke o podnebnih spremembah, izgubi biotske raznovrstnosti, onesnaževanju in drugih okoljskih vprašanjih, primerne za občinstvo različnih starosti in iz različnih okolij ter prilagojene vsakemu geografskemu okolju, tudi otoškemu in tropskemu; |
| --- | --- |

22.

Podprejo mladinsko delo, mladinske in okoljske organizacije ter druge ustrezne strokovnjake in deležnike v njihovi vlogi posredovalcev informacij mladim ter jim omogočijo, da razširjajo zanesljive, točne in kakovostne znanstveno utemeljene informacije in podatke o podnebnih spremembah, izgubi biotske raznovrstnosti, onesnaževanju in drugih okoljskih vprašanjih, primerne za občinstvo različnih starosti in iz različnih okolij ter prilagojene vsakemu geografskemu okolju, tudi otoškemu in tropskemu;

| 23. | Akterjem formalnega izobraževanja in usposabljanja ter neformalnega in priložnostnega učenja, vključno z mladinskimi delavci, zagotovijo priložnosti za usposabljanje in strokovno izpopolnjevanje o interaktivnih, praktičnih, v rešitve usmerjenih učnih metodah in pristopih, da bi mlade lahko bolje informirali, izobraževali in podpirali v zvezi z okoljskimi in družbenimi vprašanji ter podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

23.

Akterjem formalnega izobraževanja in usposabljanja ter neformalnega in priložnostnega učenja, vključno z mladinskimi delavci, zagotovijo priložnosti za usposabljanje in strokovno izpopolnjevanje o interaktivnih, praktičnih, v rešitve usmerjenih učnih metodah in pristopih, da bi mlade lahko bolje informirali, izobraževali in podpirali v zvezi z okoljskimi in družbenimi vprašanji ter podnebnimi spremembami;

| 24. | S formalnim izobraževanjem in usposabljanjem ter neformalnim in priložnostnim učenjem mlade bolje opremijo s potrebnimi kompetencami za razumevanje okoljskih vprašanj in ukrepanje v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

24.

S formalnim izobraževanjem in usposabljanjem ter neformalnim in priložnostnim učenjem mlade bolje opremijo s potrebnimi kompetencami za razumevanje okoljskih vprašanj in ukrepanje v zvezi z njimi;

| 25. | Spodbujajo ter otrokom in mladim po potrebi omogočajo stik z naravo z izvajanjem posebnih aktivnosti ter razvijajo okolju prijazne pobude ob podpori ustreznih deležnikov na področju okoljskih vprašanj. Takšni stiki so ključni za dvig ozaveščenosti o vprašanjih, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

25.

Spodbujajo ter otrokom in mladim po potrebi omogočajo stik z naravo z izvajanjem posebnih aktivnosti ter razvijajo okolju prijazne pobude ob podpori ustreznih deležnikov na področju okoljskih vprašanj. Takšni stiki so ključni za dvig ozaveščenosti o vprašanjih, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo;

| 26. | Spodbujajo razvoj partnerstev med sektorji izobraževanja, mladine, športa (13) in kulture ter vsemi ustreznimi sektorji, da bi se razvili medsektorski, koordinirani in dopolnjujoči se pristopi ozaveščanja in izobraževanja na področju okolja, izgube biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

26.

Spodbujajo razvoj partnerstev med sektorji izobraževanja, mladine, športa (13) in kulture ter vsemi ustreznimi sektorji, da bi se razvili medsektorski, koordinirani in dopolnjujoči se pristopi ozaveščanja in izobraževanja na področju okolja, izgube biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb;

| 27. | Spodbujajo in podpirajo vzpostavitev vključujočih in na mlade osredotočenih dejavnosti vzajemnega učenja ter izmenjavo najboljših praks o okoljskih vprašanjih in vprašanjih podnebnih sprememb, kot so programi mladih ambasadorjev in mentorski programi ali dejavnosti usposabljanja in sodelovanja (TCA, Erasmus+) ter dejavnosti mreženja (NET, evropska solidarnostna enota), da bi ozavestili vse mlade, tudi tiste z manj priložnostmi, in jih spodbudili k ukrepanju za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

27.

Spodbujajo in podpirajo vzpostavitev vključujočih in na mlade osredotočenih dejavnosti vzajemnega učenja ter izmenjavo najboljših praks o okoljskih vprašanjih in vprašanjih podnebnih sprememb, kot so programi mladih ambasadorjev in mentorski programi ali dejavnosti usposabljanja in sodelovanja (TCA, Erasmus+) ter dejavnosti mreženja (NET, evropska solidarnostna enota), da bi ozavestili vse mlade, tudi tiste z manj priložnostmi, in jih spodbudili k ukrepanju za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam;

| 28. | Spodbujajo ustrezno izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev, da bi zagotovili, da so mladinske aktivnosti, oblikovane za mlade in z mladimi, okolju prijazne in trajnostne. Nadalje razvijajo ustrezne pobude za mladinsko delo, ki se osredotočajo na angažiranje mladih pri okoljskih vprašanjih, zlasti pri spopadanju s podnebnimi spremembami in ohranjanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

28.

Spodbujajo ustrezno izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev, da bi zagotovili, da so mladinske aktivnosti, oblikovane za mlade in z mladimi, okolju prijazne in trajnostne. Nadalje razvijajo ustrezne pobude za mladinsko delo, ki se osredotočajo na angažiranje mladih pri okoljskih vprašanjih, zlasti pri spopadanju s podnebnimi spremembami in ohranjanju biotske raznovrstnosti;

| 29. | Spodbujajo in podpirajo, da javni organi, zasebni sektor in civilna družba priznajo in izkoristijo angažiranost mladih za varovanje okolja ter prečne kompetence, zlasti socialne veščine, ki jih pri tem pridobijo; |
| --- | --- |

29.

Spodbujajo in podpirajo, da javni organi, zasebni sektor in civilna družba priznajo in izkoristijo angažiranost mladih za varovanje okolja ter prečne kompetence, zlasti socialne veščine, ki jih pri tem pridobijo;

| 30. | Ohranjajo in ustvarjajo trajnostne (14) dolgoročne, varne, dostopne in vključujoče državljanske prostore, namenjene sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi nosilci političnega odločanja, kjer se bodo slišali glas mladih, ne glede na njihovo starost, njihove skrbi ali predloge glede ukrepov za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam, s čimer ne bodo le sodelovali pri posvetovanju, temveč lahko tudi aktivno sodelovali v odločanju o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

30.

Ohranjajo in ustvarjajo trajnostne (14) dolgoročne, varne, dostopne in vključujoče državljanske prostore, namenjene sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi nosilci političnega odločanja, kjer se bodo slišali glas mladih, ne glede na njihovo starost, njihove skrbi ali predloge glede ukrepov za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam, s čimer ne bodo le sodelovali pri posvetovanju, temveč lahko tudi aktivno sodelovali v odločanju o teh vprašanjih;

| 31. | Promovirajo mlade raziskovalce in njihovo delo na področju trajnostnega razvoja za reševanje okoljskih izzivov, deloma zato, da bi bili vzor mladim, deloma pa zato, da bi bolj neposredno spodbujali in pospeševali izmenjavo rezultatov raziskav z mladimi in jih tako opolnomočili za ukrepanje; |
| --- | --- |

31.

Promovirajo mlade raziskovalce in njihovo delo na področju trajnostnega razvoja za reševanje okoljskih izzivov, deloma zato, da bi bili vzor mladim, deloma pa zato, da bi bolj neposredno spodbujali in pospeševali izmenjavo rezultatov raziskav z mladimi in jih tako opolnomočili za ukrepanje;

| 32. | Podprejo pripravo referenčnih točk za usposabljanje o podnebnih, okoljskih in trajnostnih vprašanjih za vse starostne skupine in za vse ravni ali vrste učenja, izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

32.

Podprejo pripravo referenčnih točk za usposabljanje o podnebnih, okoljskih in trajnostnih vprašanjih za vse starostne skupine in za vse ravni ali vrste učenja, izobraževanja in usposabljanja.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH TER OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 33. | Pri lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih okoljskih politikah in programih, zlasti tistih za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, upoštevajo posebne potrebe in mnenja vseh mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi, ter v ta namen spodbudijo njihovo udeležbo pri snovanju in izvajanju teh politik in programov; |
| --- | --- |

33.

Pri lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih okoljskih politikah in programih, zlasti tistih za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, upoštevajo posebne potrebe in mnenja vseh mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi, ter v ta namen spodbudijo njihovo udeležbo pri snovanju in izvajanju teh politik in programov;

| 34. | Podprejo pobude mladih in mladinskih organizacij za pripravo in izvedbo dejavnosti in kampanj ozaveščanja, tudi digitalnih, o podnebju, onesnaževanju, biotski raznovrstnosti in drugih okoljskih vprašanjih ter naj se iz njih učijo; |
| --- | --- |

34.

Podprejo pobude mladih in mladinskih organizacij za pripravo in izvedbo dejavnosti in kampanj ozaveščanja, tudi digitalnih, o podnebju, onesnaževanju, biotski raznovrstnosti in drugih okoljskih vprašanjih ter naj se iz njih učijo;

| 35. | Spodbujajo, priznavajo in po potrebi finančno podprejo ukrepe in programe, ki jih predlagajo in vodijo mladi na okoljskem področju, zlasti tiste za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, da lahko mladi postanejo nosilci sprememb v družbi kot celoti, pa tudi v svojih ustanovah za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskih ustanovah, mladinskih organizacijah in organizacijah za mladinsko delo, lokalnih skupnostih in med svojimi vrstniki; |
| --- | --- |

35.

Spodbujajo, priznavajo in po potrebi finančno podprejo ukrepe in programe, ki jih predlagajo in vodijo mladi na okoljskem področju, zlasti tiste za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, da lahko mladi postanejo nosilci sprememb v družbi kot celoti, pa tudi v svojih ustanovah za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskih ustanovah, mladinskih organizacijah in organizacijah za mladinsko delo, lokalnih skupnostih in med svojimi vrstniki;

| 36. | Spodbujajo mladinske prostovoljske dejavnosti, ki se osredotočajo na okoljska vprašanja, zlasti tiste za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, ter olajšajo dostop do teh dejavnosti tako, da še posebej zagotovijo, da so te ponudbe široko dostopne in objavljene na ustreznih nacionalnih portalih in portalih na ravni EU, kot so evropski mladinski portal in drugi ustrezni kanali; promovirajo prostovoljske prakse, kjer se lokalno ali nacionalno prostovoljstvo združi z nadnacionalnim prostovoljstvom, pri čemer naj po potrebi spodbujajo sinergije in komplementarnost med nacionalnimi shemami in dejavnostmi, vključno z nacionalnimi programi in dejavnostmi prostovoljstva ali civilnih služb, kjer le-ti obstajajo, ter programe prostovoljstva EU, da se poglobi angažiranost mladih prostovoljcev, izboljšajo njihove kompetence in okrepi njihov občutek pripadnosti Evropski uniji; |
| --- | --- |

36.

Spodbujajo mladinske prostovoljske dejavnosti, ki se osredotočajo na okoljska vprašanja, zlasti tiste za boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti, ter olajšajo dostop do teh dejavnosti tako, da še posebej zagotovijo, da so te ponudbe široko dostopne in objavljene na ustreznih nacionalnih portalih in portalih na ravni EU, kot so evropski mladinski portal in drugi ustrezni kanali; promovirajo prostovoljske prakse, kjer se lokalno ali nacionalno prostovoljstvo združi z nadnacionalnim prostovoljstvom, pri čemer naj po potrebi spodbujajo sinergije in komplementarnost med nacionalnimi shemami in dejavnostmi, vključno z nacionalnimi programi in dejavnostmi prostovoljstva ali civilnih služb, kjer le-ti obstajajo, ter programe prostovoljstva EU, da se poglobi angažiranost mladih prostovoljcev, izboljšajo njihove kompetence in okrepi njihov občutek pripadnosti Evropski uniji;

| 37. | Po potrebi investirajo v zeleno gospodarstvo in podprejo mlade pri pridobivanju potrebnih kompetenc ter jim olajšajo dostop do usposabljanja, ki jih bo pripravilo na okolju prijazna delovna mesta prihodnosti; |
| --- | --- |

37.

Po potrebi investirajo v zeleno gospodarstvo in podprejo mlade pri pridobivanju potrebnih kompetenc ter jim olajšajo dostop do usposabljanja, ki jih bo pripravilo na okolju prijazna delovna mesta prihodnosti;

| 38. | Kadar je to primerno, podprejo mlade podjetnike, ki želijo razviti projekte s poudarkom na praktičnih rešitvah za okoljska vprašanja, zlasti za boj proti podnebnim spremembam in ohranjaje biotske raznovrstnosti; namenijo posebno pozornost projektom, ki jih razvijajo mladi z manj priložnostmi, ki se soočajo z dodatnimi težavami pri zagonu podjetij; |
| --- | --- |

38.

Kadar je to primerno, podprejo mlade podjetnike, ki želijo razviti projekte s poudarkom na praktičnih rešitvah za okoljska vprašanja, zlasti za boj proti podnebnim spremembam in ohranjaje biotske raznovrstnosti; namenijo posebno pozornost projektom, ki jih razvijajo mladi z manj priložnostmi, ki se soočajo z dodatnimi težavami pri zagonu podjetij;

| 39. | Kadar je primerno, razvijejo mentorske programe pod vodstvom strokovnjakov in podjetnikov, ki dejavno sodelujejo pri iskanju okoljskih rešitev, zlasti tiste, namenjene ohranjanju biotske raznovrstnosti in boju proti podnebnim spremembam, da zagotovijo podporo in svetovanje mladim, ki želijo igrati aktivno vlogo v tem sektorju; |
| --- | --- |

39.

Kadar je primerno, razvijejo mentorske programe pod vodstvom strokovnjakov in podjetnikov, ki dejavno sodelujejo pri iskanju okoljskih rešitev, zlasti tiste, namenjene ohranjanju biotske raznovrstnosti in boju proti podnebnim spremembam, da zagotovijo podporo in svetovanje mladim, ki želijo igrati aktivno vlogo v tem sektorju;

| 40. | Povečajo ozaveščenost mladih Evropejcev o okoljskih politikah in pobudah ZN, pa tudi njihovo sodelovanje v njih, in sicer s krepitvijo sodelovanja z ustreznimi organi ZN, kot so Program Združenih narodov za okolje, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Program Združenih narodov za razvoj in Konvencija o biološki raznovrstnosti. |
| --- | --- |

40.

Povečajo ozaveščenost mladih Evropejcev o okoljskih politikah in pobudah ZN, pa tudi njihovo sodelovanje v njih, in sicer s krepitvijo sodelovanja z ustreznimi organi ZN, kot so Program Združenih narodov za okolje, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Program Združenih narodov za razvoj in Konvencija o biološki raznovrstnosti.

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 41. | Poskrbi, da bodo vsi mladi zmožni razumeti evropski zeleni dogovor in iz njega izhajajoče pobude (kot je novi evropski Bauhaus (15)) ter različne evropske okoljske programe ter jih sprejeti za svoje; pri vseh mladih aktivno promovira vse vidike evropskega podnebnega pakta; |
| --- | --- |

41.

Poskrbi, da bodo vsi mladi zmožni razumeti evropski zeleni dogovor in iz njega izhajajoče pobude (kot je novi evropski Bauhaus (15)) ter različne evropske okoljske programe ter jih sprejeti za svoje; pri vseh mladih aktivno promovira vse vidike evropskega podnebnega pakta;

| 42. | Zagotovi, da so javna posvetovanja o evropskih okoljskih politikah dostopna mladim ter mladinskim organizacijam in organizacijam za mladinsko delo ter da Evropska komisija s temi posvetovanji državljanom in deležnikom zagotovi priložnost, da izrazijo svoja stališča, preden se dokončno oblikujejo zakonodajni predlogi. Prav tako naj spodbuja smiselno udeležbo mladih in mladinskih organizacij v pobudah državljanskega angažmaja, ki sodijo v okvir nalog Evropske unije (16); |
| --- | --- |

42.

Zagotovi, da so javna posvetovanja o evropskih okoljskih politikah dostopna mladim ter mladinskim organizacijam in organizacijam za mladinsko delo ter da Evropska komisija s temi posvetovanji državljanom in deležnikom zagotovi priložnost, da izrazijo svoja stališča, preden se dokončno oblikujejo zakonodajni predlogi. Prav tako naj spodbuja smiselno udeležbo mladih in mladinskih organizacij v pobudah državljanskega angažmaja, ki sodijo v okvir nalog Evropske unije (16);

| 43. | Promovira in spodbuja evropske priložnosti za mobilnost in pobude v okoljskem sektorju v okviru programov Erasmus+ in evropske solidarnostne enote, tako da bo vsem mladim, ki to želijo, omogočeno aktivno sodelovanje pri okoljskih vprašanjih, tudi mladim z manj priložnostmi, zlasti tistim iz najbolj oddaljenih regij ter otoških regij, s podeželja in iz oddaljenih območij; zagotovi, da imajo pri teh pobudah prednost okolju prijazni načini prevoza, da se zmanjša ogljični odtis projektov mobilnosti za mlade, hkrati pa naj zagotovi, da so ti projekti prilagojeni potrebam najbolj oddaljenih regij, kjer se zaradi oddaljenosti soočajo z omejitvami; |
| --- | --- |

43.

Promovira in spodbuja evropske priložnosti za mobilnost in pobude v okoljskem sektorju v okviru programov Erasmus+ in evropske solidarnostne enote, tako da bo vsem mladim, ki to želijo, omogočeno aktivno sodelovanje pri okoljskih vprašanjih, tudi mladim z manj priložnostmi, zlasti tistim iz najbolj oddaljenih regij ter otoških regij, s podeželja in iz oddaljenih območij; zagotovi, da imajo pri teh pobudah prednost okolju prijazni načini prevoza, da se zmanjša ogljični odtis projektov mobilnosti za mlade, hkrati pa naj zagotovi, da so ti projekti prilagojeni potrebam najbolj oddaljenih regij, kjer se zaradi oddaljenosti soočajo z omejitvami;

| 44. | V sodelovanju z mladinskimi organizacijami in mladimi izvaja dejavnosti vzajemnega učenja o angažiranju mladih pri okoljskih vprašanjih, ohranjanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti ter boju proti podnebnim spremembam in onesnaževanju, da bi opredelila obstoječe najboljše prakse v državah članicah in olajšala izmenjavo teh praks med državami članicami. |
| --- | --- |

44.

V sodelovanju z mladinskimi organizacijami in mladimi izvaja dejavnosti vzajemnega učenja o angažiranju mladih pri okoljskih vprašanjih, ohranjanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti ter boju proti podnebnim spremembam in onesnaževanju, da bi opredelila obstoječe najboljše prakse v državah članicah in olajšala izmenjavo teh praks med državami članicami.

POZIVAJO VSE DELEŽNIKE, KI SODELUJEJO PRI POBUDAH ZA EVROPSKO SODELOVANJE NA PODROČJU MLADINSKIH ZADEV, OKOLJA IN PODNEBNIH SPREMEMB, NAJ:

| 45. | Oblikujejo prostovoljske dejavnosti, ki se osredotočajo na okoljska vprašanja, za upravičence evropske solidarnostne enote in drugih nacionalnih ali mednarodnih programov prostovoljstva; vse prostovoljce, ne glede na področje, na katerem delujejo, ozaveščajo o okoljskih vprašanjih in vplivu njihovih misij na okolje, tako da bodo pri teh dejavnostih še posebej pozorni na svoj ogljični odtis; |
| --- | --- |

45.

Oblikujejo prostovoljske dejavnosti, ki se osredotočajo na okoljska vprašanja, za upravičence evropske solidarnostne enote in drugih nacionalnih ali mednarodnih programov prostovoljstva; vse prostovoljce, ne glede na področje, na katerem delujejo, ozaveščajo o okoljskih vprašanjih in vplivu njihovih misij na okolje, tako da bodo pri teh dejavnostih še posebej pozorni na svoj ogljični odtis;

| 46. | Okrepijo evropsko sodelovanje, in sicer z izmenjavo orodij in najboljših praks na področju angažiranja in udeležbe mladih v okoljskem ukrepanju na evropski ravni, zlasti na področju boja proti podnebnim spremembam in onesnaževanju ter ohranjanja biotske raznovrstnosti, tudi tako, da se popolnoma izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo program Erasmus+, evropska solidarnostna enota in drugi ustrezni finančni instrumenti EU. |
| --- | --- |

46.

Okrepijo evropsko sodelovanje, in sicer z izmenjavo orodij in najboljših praks na področju angažiranja in udeležbe mladih v okoljskem ukrepanju na evropski ravni, zlasti na področju boja proti podnebnim spremembam in onesnaževanju ter ohranjanja biotske raznovrstnosti, tudi tako, da se popolnoma izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo program Erasmus+, evropska solidarnostna enota in drugi ustrezni finančni instrumenti EU.

---

(1)  Resolucija 70/1, ki jo je Generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015. Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030.

(2)  Svetovni program ukrepov za mlade Združenih narodov, junij 2010: https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf.

(3)  Sklepi Sveta, Izgradnja trajnostne Evrope do leta 2030 (10. december 2019): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sl/pdf.

Sklepi Sveta, Celosten pristop za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše (22. junij 2021) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sl/pdf.

(4)  Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji.

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila).

(6)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021, o evropskem letu mladih (2022), UL L 462, 28.12.2021, str. 1–9.

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (dok. COM/2019/640 final).

(8)  Evropska komisija, Flash Eurobarometer 478 (2019), How do we build a stronger, more united Europe? (Kako lahko zgradimo močnejšo, bolj enotno Evropo?) Mnenja mladih: poročilo

https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/836993b5-f176-11e9-a32c-01aa75ed71a1.

(9)  Pan-European survey, Main multi-country report, #Climate of change (Vseevropska raziskava, Glavno poročilo več držav, kampanja #Climate of change), 2021: https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10)  Manifest Youth4Climate je rezultat dogodka Youth4Climate: Driving ambition (YouthforClimate: aktiviranje ambicij), ki ga je organizirala italijanska vlada. Vsebuje zamisli in konkretne predloge o nekaterih najbolj perečih vprašanjih podnebne agende, vključno z izobraževanjem za trajnostni razvoj.

(11)  David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement (Kakšen je vpliv izobraževanja na državljansko in družbeno angažiranost? Merjenje učinkov izobraževanja na zdravje in državljansko angažiranost.). Zbornik simpozija v Københavnu, OECD 2006, https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf.

(12)  Medvladni odbor za podnebne spremembe, Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga podnebnih sprememb: https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf.

(13)  [Sklepi Sveta z dne 4. aprila 2022 o športu kot vzvodu za spremembo vedenja za trajnostni razvoj].

(14)  Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih, UL C 501I, 13.12.2021, str. 19–23.

(15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi evropski Bauhaus (dok. COM(2021) 573 final).

(16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o misijah Evropske unije (dok. COM/2021/609 final).

---

PRILOGA

a)   VIRI

Pri sprejemanju teh sklepov so se Svet in vladni predstavniki držav članic, prisotni na seji Sveta, seznanili z naslednjimi dokumenti:

| — | Evropski parlament, 2021, Poročilo o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope: https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_SL-interactive.pdf |
| --- | --- |

—

Evropski parlament, 2021, Poročilo o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope: https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_SL-interactive.pdf

| — | Združeni narodi, Resolucija 70/1, Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Resolucija 70/1, Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (dok. COM/2019/640 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (dok. COM/2019/640 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (dok. COM(2020) 380 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (dok. COM(2020) 380 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski podnebni pakt (dok. COM(2020) 788 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski podnebni pakt (dok. COM(2020) 788 final)

| — | Združeni narodi, 2015, Pariški sporazum: SPREJETJE PARIŠKEGA SPORAZUMA – besedilo Pariškega sporazuma v angleščini (unfccc.int) |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, 2015, Pariški sporazum: SPREJETJE PARIŠKEGA SPORAZUMA – besedilo Pariškega sporazuma v angleščini (unfccc.int)

| — | Sklepi Sveta, Izgradnja trajnostne Evrope do leta 2030 – dosedanji napredek in naslednji koraki https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sl/pdf |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta, Izgradnja trajnostne Evrope do leta 2030 – dosedanji napredek in naslednji koraki https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sl/pdf

| — | Sklepi Sveta, Celosten pristop za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sl/pdf |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta, Celosten pristop za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sl/pdf

| — | Evropska komisija, Govor o stanju v Uniji 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_sl_0.pdf |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Govor o stanju v Uniji 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_sl_0.pdf

| — | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine, Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027, UL C 456, 18.12.2018, str. 1–22 |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine, Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027, UL C 456, 18.12.2018, str. 1–22

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (dok. COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (dok. COM(2020) 625 final)

| — | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), UL C 66, 26.2.2021 |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), UL C 66, 26.2.2021

| — | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih, UL C 501I, 13.12.2021, str. 19–23 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih, UL C 501I, 13.12.2021, str. 19–23

| — | Sklepi Sveta o izvajanju strategije EU za mlade (2019–2021), UL C 504I, 14.12.2021, str. 10–11 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o izvajanju strategije EU za mlade (2019–2021), UL C 504I, 14.12.2021, str. 10–11

| — | Manifest Youth4Climate: Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021. |
| --- | --- |

—

Manifest Youth4Climate: Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021.

b)   V TEH SKLEPIH SE UPORABLJAJO NASLEDNJE OPREDELITVE POJMOV

„Biotska raznovrstnost“: raznolikost med živimi organizmi iz vseh virov, med drugim tudi kopenskih, morskih in drugih vodnih ekosistemov ter ekoloških kompleksov, katerih del so: to zajema raznovrstnost znotraj vrst in med vrstami ter raznovrstnost ekosistemov.

„Podnebne spremembe“: podnebne spremembe, ki jih neposredno ali posredno pripisujemo človeški dejavnosti, ki spreminja sestavo globalnega ozračja in poslabšuje naravna nihanja podnebnih vzorcev, opažena v primerljivih časovnih obdobjih.

„Angažiranost“: vsako delovanje v splošnem interesu, ki se izvaja prostovoljno ali v obliki prostovoljnega poslanstva. Angažiranost se nanaša na prostovoljno in nesebično državljansko delovanje v službi drugih.

„Okolje“: kombinacija naravnih in socialno-ekonomskih elementov, ki tvorijo okvir življenjskih pogojev posameznika, prebivalstva ali skupnosti pri različnih prostorskih merilih. Varstvo okolja kot tako vključuje sprejetje ukrepov za omejitev ali odpravo negativnih vplivov človekovih dejavnosti na okolje.

„Mentorstvo“: prostovoljni srednje- do dolgoročni medosebni odnos med mlado osebo in mentorjem, ki je strukturiran v strokovnem okviru.

„Dejavnosti vzajemnega učenja“: dejavnosti na ravni EU, ki državam članicam, ki se soočajo s podobnimi političnimi izzivi, omogočajo skupinsko delo in izmenjavo dobrih praks, osredotočanje na izzive, specifične za posamezno državo, ali podporo konkretnemu nacionalnemu programu reform ob pomoči primerljivih držav, organizacij deležnikov in neodvisnih strokovnjakov, kakor je ustrezno (1).

„Trajnostni razvoj“: zadovoljevanje potreb sedanjih generacij na način, ki ne ogroža zmožnosti prihodnjih generacij, da izpolnijo svoje. Spodbuja dinamično gospodarstvo, polno zaposlenost, visoke standarde izobraževanja, zdravstvenega varstva, socialne in regionalne kohezije ter varstvo okolja v varnem in mirnem svetu, ki spoštuje kulturno raznolikost.

„Mladi z manj priložnostmi“: mladi, ki se iz ekonomskih, socialnih, kulturnih, geografskih ali zdravstvenih razlogov, zaradi svojega migrantskega porekla ali iz razlogov, kot so invalidnost in težave pri izobraževanju, ali iz katerega koli drugega razloga, vključno z razlogom, ki bi lahko povzročil diskriminacijo v skladu s členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, soočajo z ovirami, ki jim preprečujejo dejanski dostop do priložnosti (2).

---

(1)  Resolucija Sveta o upravljavski strukturi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (dok. 2021/C 497/01), odstavek 11.

(2)  Opredelitev v Uredbi (EU) 2021/888, člen 2 (4).

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/17

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/596, in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/592 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 159/08)

Osebam, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/596 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/592 (4) o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da morajo osebe, navedene v teh prilogah, ostati na seznamu oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/235/SZVP in Uredbe (EU) št. 359/2011.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 359/2011, vložijo prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 31. decembrom 2022 na naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe obenem obveščamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L 114, 12.4.2022, str. 68.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L 114, 12.4.2022, str. 37

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/18

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 159/09)

Posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 2018/1725 (1) sporočamo naslednje:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2011/235/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/596 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/592 (5).

Za postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1. v generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2022/596, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/592.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to začelo.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali zunajsodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL L 114, 12.4.2022, str. 68.

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 114, 12.4.2022, str. 37.

---

Evropska komisija

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. april 2022

(2022/C 159/10)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0900 |
| JPY | japonski jen | 137,01 |
| DKK | danska krona | 7,4375 |
| GBP | funt šterling | 0,83693 |
| SEK | švedska krona | 10,3128 |
| CHF | švicarski frank | 1,0180 |
| ISK | islandska krona | 140,00 |
| NOK | norveška krona | 9,5478 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,429 |
| HUF | madžarski forint | 378,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,6456 |
| RON | romunski leu | 4,9397 |
| TRY | turška lira | 16,0485 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4654 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3738 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5440 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5938 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4874 |
| KRW | južnokorejski won | 1 345,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,9127 |
| CNY | kitajski juan | 6,9405 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5519 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 658,28 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6112 |
| PHP | filipinski peso | 56,753 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,613 |
| BRL | brazilski real | 5,1550 |
| MXN | mehiški peso | 21,8653 |
| INR | indijska rupija | 82,7085 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0900

JPY

japonski jen

137,01

DKK

danska krona

7,4375

GBP

funt šterling

0,83693

SEK

švedska krona

10,3128

CHF

švicarski frank

1,0180

ISK

islandska krona

140,00

NOK

norveška krona

9,5478

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,429

HUF

madžarski forint

378,27

PLN

poljski zlot

4,6456

RON

romunski leu

4,9397

TRY

turška lira

16,0485

AUD

avstralski dolar

1,4654

CAD

kanadski dolar

1,3738

HKD

hongkonški dolar

8,5440

NZD

novozelandski dolar

1,5938

SGD

singapurski dolar

1,4874

KRW

južnokorejski won

1 345,23

ZAR

južnoafriški rand

15,9127

CNY

kitajski juan

6,9405

HRK

hrvaška kuna

7,5519

IDR

indonezijska rupija

15 658,28

MYR

malezijski ringit

4,6112

PHP

filipinski peso

56,753

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,613

BRL

brazilski real

5,1550

MXN

mehiški peso

21,8653

INR

indijska rupija

82,7085

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/20

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1 maja 2022

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1))

(2022/C 159/11)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 126 z dne 21.3.2022, str. 9.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2022 | ... | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.5.2022

...

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 159/12)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Prologis, L.P. („PLD“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Prologis, L.P. („PLD“, Združene države Amerike),

| — | Norges Bank Investment Management („NBIM“, Norveška), |
| --- | --- |

—

Norges Bank Investment Management („NBIM“, Norveška),

| — | ciljno sredstvo (Nizozemska). |
| --- | --- |

—

ciljno sredstvo (Nizozemska).

Podjetji PLD in NBIM pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim ciljnim sredstvom.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | PLD ima v lasti, upravlja in razvija nepremičnine v Severni in Južni Ameriki, Evropi in Aziji, predvsem za industrijske namene, |
| --- | --- |

—

PLD ima v lasti, upravlja in razvija nepremičnine v Severni in Južni Ameriki, Evropi in Aziji, predvsem za industrijske namene,

| — | NBIM opravlja institucionalne naložbe za državni pokojninski sklad Global v imenu norveškega ministrstva za finance s poudarkom na svetovnih naložbah, vključno z nepremičninskimi naložbami v Severni Ameriki, Evropi in na Japonskem, |
| --- | --- |

—

NBIM opravlja institucionalne naložbe za državni pokojninski sklad Global v imenu norveškega ministrstva za finance s poudarkom na svetovnih naložbah, vključno z nepremičninskimi naložbami v Severni Ameriki, Evropi in na Japonskem,

| — | ciljno sredstvo je nepremičnina v Bleiswijku na Nizozemskem, ki se uporablja kot logistični objekt. |
| --- | --- |

—

ciljno sredstvo je nepremičnina v Bleiswijku na Nizozemskem, ki se uporablja kot logistični objekt.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/23

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 159/13)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Vicenza“

PDO-IT-A0476-AM03

Datum vloge: 13. julij 2018

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Črtanje peneče različice za sorte vinske trte chardonnay, garganega (garganego) in pinot bianco

V okviru splošnega pregleda vrst proizvodov, ki jih zajema označba „Vicenza“ so bila črtana določena peneča vina, kot so peneče vino iz sorte chardonnay „Vicenza“, peneče vino iz sorte garganega „Vicenza“ in peneče vino iz sorte pinot bianco „Vicenza“.

Ta zahteva izhaja iz ugotovitve, da nobena od teh treh vrst ni bila proizvedena od trgatve leta 2014.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 4, 5 in 6 specifikacije proizvoda ter točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.2.   Povečanje največjega donosa grozdja na hektar

Povečal se je donos grozdja (tone na hektar) za naslednje sorte vinske trte: s 14 na 15 za cabernet in cabernet sauvignon; s 16 na 18 za garganega (garganego); s 13 na 14 za manzoni bianco; s 14 na 16 za merlot; s 14 na 15 za pinot bianco; s 13 na 15 za pinot grigio ter s 13,5 na 15 za riesling in sauvignon.

To majhno povečanje donosa je potrebno, da se izrazi dejanska zmogljivost obstoječih vinogradov. Povečanje temelji na dejanskih donosih na tem območju, poskusi, izvedeni v zvezi s tehnikami gojenja in spreminjajočimi se vremenskimi razmerami, pa so pokazali, da ta sprememba ne vpliva na kakovost pridelave grozdja in proizvodnje vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

2.3.   Črtanje zahteve, da se morajo proizvodi z označbo „riserva“ tri mesece donegovati v lesenih sodih

Črtana je zahteva, da se morajo proizvodi z označbo „riserva“ tri mesece donegovati v lesenih sodih, še vedno pa velja, da se morajo kot pogoj za uporabo tega tradicionalnega izraza proizvodi obvezno starati najmanj dve leti, kot je določeno v veljavni zakonodaji. Izraz „donegovati“ je bil torej nadomeščen z izrazom „starati“.

Glede na trende potrošnje na glavnih trgih za tovrstne proizvode bi bilo treba vinskim kletem prepustiti odločitev o tem, ali uporabljati lesene posode in kako dolgo naj vina pustijo v njih starati, pri čemer pa je treba upoštevati, da je najkrajše obdobje staranja še vedno dve leti.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, ne vpliva pa na enotni dokument.

2.4.   Rdeče vrste vina z označbo „riserva“ – ločen opis analitskih in organoleptičnih lastnosti

Analitske in organoleptične lastnosti rdečih vin, označenih s tradicionalnim izrazom „riserva“ (rosso, cabernet, cabernet sauvignon, merlot, pinot nero in raboso), ki so bile v specifikaciji proizvoda opisane skupaj s tistimi za osnovna rdeča vina, so zdaj opisane ločeno.

Namen te spremembe je izboljšati besedilo tako, da bi bile analitske in organoleptične lastnosti vseh vrst vina iz specifikacije proizvoda jasno opisane.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.5.   Spremembe pri organoleptičnih lastnostnih določenih vrst

Uvedene so bile nekatere spremembe pri organoleptičnih lastnostih naslednjih vrst: belo biser vino, belo peneče vino, chardonnay, garganega, riesling, sauvignon, manzoni bianco, pinot grigio, peneče vino iz sorte moscato, cabernet, cabernet riserva, cabernet sauvignon, cabernet sauvignon „riserva“, merlot, merlot „riserva“, pinot nero, pinot nero „riserva“, raboso, raboso „riserva“, rosé, rosé biser vino in mlado vino.

Opis vin je bil usklajen z izrazi, ki jih v vinskem sektorju uporabljajo usposobljeni preskuševalci.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.6.   Spremembe najmanjšega volumenskega deleža skupnega alkohola pri beli vrsti vina iz sušenega grozdja

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola za belo vino iz sušenega grozdja je bil povečan s 13 vol. % na 16 vol. %.

V skladu s posebnimi načini pridelave vin iz sušenega grozdja je treba povečati njihov najmanjši volumenski delež skupnega alkohola. Ti načini zajemajo sušenje grozdja, zaradi česar se poveča delež alkohola.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.7.   Dovoljena uporaba navojnih zamaškov za zapirala

Za vina v kategorijah „vino“ in „biser vino,“ danih na trg v steklenicah s prostornino do 5 litrov, je dovoljen navojni zamašek.

Tako se lahko proizvajalci hitro odzovejo na zahteve različnih mednarodnih trgov in dobavijo vina v ustreznem pakiranju. To je še zlasti pomembno za trge, na katerih očitno povprašujejo po vinih v steklenicah, zaprtih z navojnim zamaškom.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

2.8.   Dovoljena uporaba nesteklenih posod

Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod s prostornino od 5 do 20 litrov, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena ali poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala.

Razlogi: tako se lahko proizvajalci hitro odzovejo na zahteve različnih mednarodnih trgov in dobavijo vina v ustreznem pakiranju. Severnoevropski trg je na primer vse bolj naklonjen alternativnim oblikam pakiranja kakovostnih vin z geografsko označbo, kot je kartonska škatla z mehom, ki je že zelo pogosta na nekaterih trgih, kot so Nemčija in države severne Evrope.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

2.9.   Pakiranje vina „Vicenza“ z označbo „riserva“

Posebej je bilo določeno, katere lastnosti morajo imeti vina z ZOP „Vicenza“ z označbo „riserva“ ob dajanju na trg, in sicer glede vrste posode in zamaškov, ki se lahko uporabijo, ter največje dovoljene prostornine. Zlasti vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“ z označbo „riserva“ morajo biti dana na trg v steklenicah s prostornino največ 9 litrov, zaprtih s plutovinastim zamaškom. Uporaba pletenk ali demižonov ni dovoljena.

Zaščititi je treba podobo različic z označbo „riserva“, vključno z zaznavanjem vrhunske kakovosti, kar se začne s posodami, ki se lahko uporabijo za pakiranje.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Vicenza

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

1.   Belo vino „Vicenza“

Barva: slamnato rumena do intenzivna slamnato rumena;

vonj: saden, intenziven, včasih rahlo aromatičen;

okus: suh, svež, uravnotežen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Belo biser vino „Vicenza“

Barva: slamnato rumena;

vonj: nežen, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh do srednje sladek, svež;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Belo peneče vino „Vicenza“

Pena: nežna in obstojna z nežno teksturo;

barva: svetlo slamnato rumena različne intenzivnosti;

vonj: nežen, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh do sladek, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Belo vino iz sušenega grozdja „Vicenza“

Barva: od slamnato rumene do zlato rumene;

vonj: značilen vonj po vinu iz sušenega grozdja, prefinjen;

okus: srednje sladek do sladek, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Rdeče vino „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti;

vonj: intenziven in obstojen z notami rdečega jagodičja;

okus: svež, suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Mlado rdeče vino „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča, včasih z odtenki vijolične;

vonj: intenziven in začimben z notami rdečega jagodičja;

okus: poln, aromatičen, mehek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Rdeče vino „Vicenza“ z označbo „riserva“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti;

vonj: intenziven in obstojen z notami rdečega jagodičja;

okus: suh, skladen, poudarjen, rahlo taničen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Rosé vino „Vicenza“

Barva: rožnata različne intenzivnosti;

vonj: nežen, cvetličen;

okus: suh do srednje sladek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Rosé biser vino „Vicenza“

Barva: rožnata različne intenzivnosti;

vonj: nežen, cvetličen;

okus: polsuh do polsladek, svež, živahen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Peneče vino iz sorte moscato „Vicenza“

Pena: nežna in obstojna z nežno teksturo;

barva: svetlo slamnato rumena;

vonj: intenziven, značilen za sorto;

okus: polsuh do sladek, značilen za sorto;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,0 g/l.

Proizvajajo se naslednje vrste: „izredno suho“, „zelo suho“, „suho“, „polsuho“ in „polsladko“.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Chardonnay „Vicenza“

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: nežen s pridihom zrelega belega sadja;

okus: suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Garganega „Vicenza“

Barva: slamnato rumena;

vonj: nežen z notami belega cvetja in zrelega belega sadja;

okus: suh, skladen in nekoliko grenak;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Riesling „Vicenza“

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: intenziven z notami breskev in eksotičnega sadja;

okus: suh, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Sauvignon „Vicenza“

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti;

vonj: nežen z notami breskev in eksotičnega sadja;

okus: svež, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   Belo vino Manzoni „Vicenza“

Barva: svetlo slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: saden z notami belega cvetja;

okus: svež, skladen, poln;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Pinot bianco „Vicenza“

Barva: bledo slamnato rumena;

vonj: saden s pridihom eksotičnega sadja;

okus: svež, skladen, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Pinot grigio „Vicenza“

Barva: slamnato do zlato rumena, včasih z rožnatimi odtenki;

vonj: intenziven, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh, svež, žameten;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   Cabernet „Vicenza“

Barva: temno rubinasto rdeča;

vonj: intenzivna aroma rdečega sadja, včasih z rahlo travnatimi notami;

okus: suh in obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   Cabernet „Vicenza“„riserva“

Barva: temno rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: saden, včasih z začimbnimi notami;

okus: suh z ravno pravo količino taninov;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   Cabernet sauvignon „Vicenza“

Barva: temno rubinasto rdeča;

vonj: intenziven z notami rdečega sadja;

okus: suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   Cabernet sauvignon „Vicenza“„riserva“

Barva: temno rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: kompleksna aroma rdečega jagodičja;

okus: suh, poln, rahlo taničen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   Merlot „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča;

vonj: intenziven, s pridihom češenj in jagodičja;

okus: svež, mehek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   Merlot „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: kompleksen, z pridihom češenj in jagodičja;

okus: poln, mehek, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   Pinot nero „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča;

vonj: eteričen, prijeten;

okus: suh, aromatičen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   Pinot nero „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: eteričen, kompleksen;

okus: poln, žameten, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   Raboso „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti, včasih z vijoličnimi odtenki;

vonj: vinski in intenziven z notami višenj marask;

okus: svež, skladen, aromatičen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27.   Raboso „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: intenziven in kompleksen z notami višenj marask;

okus: svež, močan, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

–

b.   Največji donosi

| 1. | Garganega
  18 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Garganega

18 000 kg grozdja na hektar

| 2. | Manzoni bianco
  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

Manzoni bianco

14 000 kg grozdja na hektar

| 3. | Merlot, merlot „riserva“
  16 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Merlot, merlot „riserva“

16 000 kg grozdja na hektar

| 4. | Moscato, pinot nero, pinot nero „riserva“
  13 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

Moscato, pinot nero, pinot nero „riserva“

13 000 kg grozdja na hektar

| 5. | Belo vino, belo biser vino, belo peneče vino
  18 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

Belo vino, belo biser vino, belo peneče vino

18 000 kg grozdja na hektar

| 6. | Belo vino iz sušenega grozdja
  14 400 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

6.

Belo vino iz sušenega grozdja

14 400 kg grozdja na hektar

| 7. | Rdeče vino, mlado rdeče vino, rdeče vino „riserva“, rosé vino, rosé biser vino
  16 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

7.

Rdeče vino, mlado rdeče vino, rdeče vino „riserva“, rosé vino, rosé biser vino

16 000 kg grozdja na hektar

| 8. | Peneče vino iz sorte moscato
  13 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

8.

Peneče vino iz sorte moscato

13 000 kg grozdja na hektar

| 9. | Cabernet, cabernet „riserva“, cabernet sauvignon „riserva“, chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, raboso, raboso „riserva“, riesling
  15 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

9.

Cabernet, cabernet „riserva“, cabernet sauvignon „riserva“, chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, raboso, raboso „riserva“, riesling

15 000 kg grozdja na hektar

| 10. | Sauvignon, cabernet sauvignon
  15 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

10.

Sauvignon, cabernet sauvignon

15 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave vin s kontrolirano označbo poreklo „Vicenza“ iz člena 1 je opredeljeno tako:

zajema celotno ozemlje naslednjih občin:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo in Zugliano

ter del ozemlja naslednjih občin:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza in Villaverla.

Meja tega območja je opredeljena tako:

tam, kjer se konča državna cesta št. 46 (del Pasubio) pri Alberi v občini Vicenza, meja zavije levo na Viale Diaz in nato poteka vzdolž Viale del Verme do Via Cricoli. Od tam se nadaljuje proti vzhodu vzdolž Via Ragazzi del 99 do križišča z Via Quadri, nato pa po tej cesti poteka proti jugovzhodu do križišča s Strada Bertesina. Nato se nadaljuje proti vzhodu, dokler se ne priključi Via Quintarello in nadaljuje do mosta nad avtocesto Valdastico, ki ji sledi do pokrajinske ceste Cà Balbi. Nato prečka most čez reko Tesina, od tam takoj zavije levo skozi vas Marola in poteka po Via Stradone do mosta čez reko Tergola, ki ji sledi proti jugu vse do Tribola. Pri mostu zavije na pokrajinsko cesto Abbadesse, ki ji sledi do Vancimuglia. Od tam se nadaljuje vzdolž Via Longare in prečka reko Settimo, ki je meja med občinama Grumolo delle Abbadesse in Longare. Nadaljuje se vzdolž meje med občinama Montegalda in Grisignano di Zocco do meje s pokrajino Padova. Po pokrajinski meji poteka do gore Punta di Vò, od tam pa po cesti do Agugliara, znani kot Via Punta, do križišča z Via Roma, po kateri približno 50 metrov poteka proti zahodu, nato pa zavije desno na Via Mottarelle in se nadaljuje do križišča z Via Finale. Po Via Finale poteka proti zahodu, dokler se ne priključi na Via Ponte Alto, kjer zavije levo in 50 metrov poteka po državni cesti št. 247 (Riviera), nato pa zavije desno in se nadaljuje vzdolž Via Giotto do križišča z mejo občine Agugliaro, kjer vstopi v občino Campiglia dei Berici. Na križišču z Via Galileo Galilei nato zavije levo in poteka vzdolž Via Crocetta, dokler se ne priključi meji z občino Noventa Vicentina, po kateri poteka do križišča s kanalom Alonte. Vzdolž kanala Alonte se nadaljuje proti jugu, pri mostu Ponte Murello prečka pokrajinsko cesto San Feliciano, pri mostu Ponte Cazzola pa pokrajinsko cesto Poianese in se nadaljuje vse do kanala Roneghetto, ki mu približno 100 metrov sledi proti jugovzhodu do meje med občinama Poiana Maggiore in Noventa Vicentina, po kateri poteka vse do kanala Ronego. Nato vzdolž kanala Ronego poteka proti severozahodu vse do meje z občino Asigliano Veneto. Od tam razmejitvena črta poteka vzdolž meje pokrajine Vicenza mimo vasi Spessa, Bagnolo di Lonigo in Lobia Vicentina, dokler pri vasi Torri di Confine v občini Gambellara ne doseže državne ceste št. 11 (Padana Superiore). Nato poteka po meji občine Gambellara vzdolž meje s pokrajino Verona mimo Sarmazze ter se vzdolž pokrajinske meje nadaljuje vse do Calderine (na nadmorski višini 45 m), Cavaggonija (348 m) in Monte Segana (504 m). Nadaljuje se vzdolž medpokrajinske meje mimo višinske točke 608 m do naselja Rubeldi. Od tam sledi cesti v kraj Motti do kraja Maglio di Chiampo in od vasi Sgargeri poteka vzdolž ceste skozi mesto Nogarole. Po tej cesti poteka vse do vasi Selva di Trissino in po cesti Selva di Trissino vse do naselja Capitello tik nad višinsko točko 543 m, kjer zavije levo na pot, ki vodi do akvadukta. Po tej poti poteka skozi naselje Pizi, nato pa se na nadmorski višini 530 m združi s cesto v mesto Cornedo Vicentino in poteka po njej skozi vasi Pellizzari in Duello vse do križišča z občinsko cesto, ki pelje v naselja Caliari, Stello, Savegnago in Ambrosi, skozi vas Grigio, nato pa se znova združi s pokrajinsko cesto v Cornedo. V Cornedu se združi z državno cesto št. 246, po kateri poteka skoraj vse do mostu Nori, nato zavije proti vzhodu na občinsko cesto, ki poteka mimo naselij Colombara, Bastianci, Muzolon in Milani (nadmorska višina 547 m). Od tam nato poteka po poljski cesti proti severovzhodu vse do naselja Crestani (nadmorska višina 532 m). Nato poteka po občinski cesti, ki pelje v naselja Mieghi, Milani (nadmorska višina 626 m), Casare di Sopra, Casare di Sotto in Godeghe, vse do občinske ceste Monte di Malo–Monte Magrè, po kateri poteka vse do naselja Monte Magrè. Od tam poteka po cesti v Magrè do nadmorske višine 294 m, naprej proti severozahodu do nadmorske višine 218 m, po cesti Valfreda vse do naselja Raga (nadmorska višina 414 m) in nato naprej vse do meje med občinama Schio in Torrebelvicino, po kateri poteka vse do višinske točke 216 m. Od tam sledi potoku Leogra vse do mostu na državni cesti št. 46. Poteka vzdolž državne ceste št. 46 do Polea in se nato nadaljuje proti severovzhodu do Folgareja (nadmorska višina 287 m), San Martina (273 m), Sessegola (289 m) in Timonchia (226 m). Od Timonchia poteka po občinski cesti mimo Murella, Grimole, Santorsa (nadmorska višina 292 m) in Inderleja na meji med občinama Santorso in Piovene Rocchette, dokler se ne sreča s potokom Astico, ki mu sledi navzgor do nadmorske višine 150 m. Od tam poteka vzdolž občinske ceste v Cogollo del Cengio prek naselja Scalzanella, od Cogolla del Cengia pa sledi občinski cesti, ki vodi do naselja Falon in nato vasi Mosson (nadmorska višina 302 m) vse do središča mesta Caltrano. Nato se priključi pokrajinski cesti Caltrano–Calvene, ki skozi naselji Camisino in La Costa vodi do mesta Calvene, od tam pa poteka po občinski cesti v naselja Mortisa, Lore in Capitello delle Mare v občini Lugo Vicentino (nadmorska višina 416 m). Od tam poteka vzdolž meje med občinama Salcedo in Lusiana vse do Ponteja (nadmorska višina 493 m), kjer doseže pokrajinsko cesto Breganze–Lusiana. Nadaljuje se vzdolž občinske meje do Laverde (nadmorska višina 229 m, 346 m, 410 m in 510 m) in doseže cesto do naselja Crosara, ki ji sledi vse do središča. Od tam poteka vzdolž Via Pianari vse do naselja Erta (nadmorska višina 456 m), preden se nadaljuje proti vzhodu in spusti proti naseljema Capo di Sopra in Piazzette (263 m). Nato poteka po pokrajinski cesti od naselja Valle San Floriano do naselij Valrovina in Caluga (nadmorska višina 388 m) vse do zaselka Vallison (285 m), od tam pa sledi potoku Vallison do sotočja z reko Brento. Od sotočja potoka Vallison z reko Brento poteka po reki navzgor vse do mosta v vasi Campese. Nato poteka skozi vasi Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa in Rivagge ter se nadaljuje proti severovzhodu vzdolž meje med občinama Pove del Grappa in Romano d’Ezzelino do naselja Signori (nadmorska višina 342 m in 250 m), kjer doseže državno cesto št. 141, ki ji sledi vse do pokrajinske meje (nadmorska višina 236 m in 217 m). Nato poteka vzdolž pokrajinske meje med Vicenzo in Trbižem, dokler se ne priključi meji s pokrajino Padova in se nadaljuje proti zahodu vse do reke Brente. Poteka ob reki do naselij San Michele, Scaldaferro in Bassanese na meji z občino Sandrigo, nato pa proti jugu vse do Salvettija, kjer se priključi občinski meji in ji proti severu sledi vse do naselja Rozzola. Nato poteka vzdolž občinske ceste do zaselka Povolaro mimo naselja Le Buse in središča mesta Dueville vse do mesta Villanova, kjer se priključi meji občine Dueville in ji sledi proti jugu, dokler se pri potoku Timonchio ne priključi meji občine Villaverla. Od tam poteka vzdolž meje občine Villaverla, dokler ne doseže meje občine Isola Vicentina. Nato se vzdolž te meje nadaljuje proti jugu in sledi občinski cesti do vasi Ponte, kjer se priključi na državno cesto št. 46 in se nadaljuje vse do Vicenze.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Garganega B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato bianco B. – moscato

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio

Pinot nero N.

Raboso piave N. – raboso

Raboso veronese N. – raboso

Riesling italico B. – riesling

Sauvignon B.

8.   Opis povezave

8.1.   „Vicenza“ – vse kategorije proizvodov vinske trte

Naravni dejavniki:

Območje je zaradi svoje geografske lege posebno primerno za vinogradništvo, saj ga na severu pred mrzlimi zimski vetrovi varujejo gorski grebeni, na jugu pa Beriški griči omilijo tople zračne tokove iz Padske nižine. Vicenza ima tudi zelo dobro hidrografsko mrežo, ki je bistvena za razvoj vinogradništva in vseh drugih kmetijskih dejavnosti.

Vinorodno območje ima zaradi ugodne izpostavljenosti pobočij posebno podnebje, za katerega so značilne blage pomladi, zmerno vroča poletja in blage jeseni. Povprečna poletna temperatura je 22,9 oC z najvišjimi temperaturami v juliju. Jeseni so velike temperaturne razlike med dnevom in nočjo. Dežuje večinoma od aprila do septembra, padavine pa so razmeroma enakomerno razporejene.

Geološko ima območje pridelave različne vrste substratov – od vulkanskega bazalta, ki prevladuje na zahodnih gričih in na severu, do sedimentnih morskih apnencev zlasti v osrednjem in južnem delu ter po Beriških gričih. Pri izbiri uporabljenih sort vinske trte se upoštevajo značilnosti zemljišča, ki je zaradi rahle teksture tal običajno dobro odcedno. To omogoča dober razvoj vinske trte ter uravnoteženo vegetativno in produktivno rast, kar pa zagotavlja kakovostno proizvodnjo.

Grozdje ima ob trgatvi povprečno vsebnost sladkorja in vsebnost skupnih kislin, ki se v obdobju trgatve spreminjata glede na vremenske razmere, a vedno zadostujeta za proizvodnjo zelo svežih vin.

Zgodovinski in človeški dejavniki:

Kontrolirana označba porekla „Vicenza“ je iz leta 2000 in pokriva obsežno območje, ki se razprostira od območja Beriških gričev južno od mesta Vicenza do predgorij na severovzhodnem delu pokrajine Vicenza. Sodobne vinogradniške tehnike ter tehnično znanje in izkušnje v pokrajini Vicenza temeljijo na starodavni tradiciji pridelave vina.

Preskusi, ki jih je izvajal center za preskušanje Conegliano, ter dejavnosti usposabljanja in razširjanje novih vinogradniških in enoloških tehnik, ki sta jih izvajala inštitut Conegliano in kmetijski inštitut San Michele all’Adige, sta utrla pot sodobnemu vinogradništvu. K temu so bistveno prispevali lokalni vinogradniki, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov ter inovativne tehnologije pridelave vina, katerih cilj je doseči okoljsko in gospodarsko trajnostnost.

8.2.   „Vicenza“ – kategorija vina

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Bela vina različnih vrst so od slamnato do zlato rumene barve, včasih z rožnatimi odtenki, kot v primeru vina pinot grigio.

So lahkega in svežega okusa, njihov aromatični profil pa je povezan s sortami vinske trte, iz katerih so pridelana (v glavnem chardonnay, sorte iz družine pinot, sauvignon in lokalne sorte, kot je garganega). Za vonj belih vin so značilne sadne note, včasih s pridihom belega cvetja. So suhega in skladnega okusa, včasih z nekoliko kislimi notami.

Glavne sorte vinske trte, uporabljene za rdeča vina z ZOP „Vicenza“, so cabernet in merlot ali lokalna sorta raboso. Rdeča vina so rubinasto rdeče barve različne intenzivnosti, ki lahko pri staranih vinih prehaja v granatno. Njihov vonj je intenziven s pridihom rdečega jagodičja ali eteričen v primeru vin iz sorte pinot nero. Rdeča vina so na splošno sveža in imajo nižjo vsebnost kislin, vendar so pogosto dobro strukturirana z zmernim deležem alkohola in ustreznimi ravnmi polifenolov. Gričevnata pokrajina z večinoma apnenčastimi tlemi zagotavlja zlasti strukturo, barvo in lastnosti sorte. Rdeča vina s staranjem razvijejo kompleksne arome, trpkost in ustrezno raven taninov.

Rosé vina so običajno pridelana iz rdečih sort vinske trte (večinoma iz sorte merlot), odlikuje pa jih rožnata barva, katere intenzivnost se spreminja glede na postopek pridelave vina. Njihov vonj je nežen in cvetličen. Imajo svež in skladen suh do srednje sladek okus z na splošno uravnoteženo vsebnostjo kislin in zmernim deležem alkohola.

Mlada vina so svetlo rdeče do rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličnimi odtenki. Imajo intenziven, vinski vonj z opazno prisotnostjo začimbnih not, značilnih za karbonsko maceracijo. Njihov okus je poln, mehek in aromatičen.

Bela vina iz sušenega grozdja so slamnato rumene do zlato rumene barve, ki je odvisna od uporabljenih sorte vinske trte in tehnike. Njihov vonj je fin in razpoznaven z notami sušenega grozdja. Imajo skladen srednje sladek do sladek okus.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Posebne lastnosti vin „Vicenza“ v kategoriji vina so posledica talnih in podnebnih razmer na območju pridelave v povezavi s človeškimi dejavniki, ki so vplivali in še vedno vplivajo na enološki potencial grozdja in tehnologije vinifikacije.

Za okolje območja pridelave so značilni blage pomladi, ki omogočajo kalitev zelo zgodnjih sort, kot so chardonnay in različne sorte vinske trte iz družine pinot, ne prevroča poletja, zaradi katerih grozdje ne dozori prezgodaj, ter mile jeseni, ki določenim poznim sortam, kot so garganega, cabernet sauvignon in raboso, omogočajo, da popolnoma dozorijo.

Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami so tesno povezane z razvojem določenih aromatskih spojin (terpeni), značilnih za uporabljene sorte, ter aromatičnih predhodnih sestavin zelo cenjenih cvetličnih not belega in rosé vina. To poudarja značilne organoleptične in kemijske lastnosti vin, vključno z njihovim včasih intenzivnim vonjem, suhim okusom, dobro strukturo in volumenskim deležem alkohola ter zmerno vsebnostjo kislin.

Bistveni dejavnik pri tem je strokovnost vinogradnikov v smislu optimizacije upravljanja vinogradov, varstvo listne površine in rastlin, pri čemer se upošteva občutljivost grozdov, med drugim različnih sort iz družine pinot.

Za različne sorte grozdja se lahko uporabijo različne tehnike pridelave vina, da se poudarijo posebne organoleptične lastnosti, pa trgatev grozdja in njegova predelava v vino potekata ločeno.

Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami ter tokovi svežega zraka, značilni za to podnebje, prispevajo k ohranjanju grozdja, medtem ko se suši v sušilnicah. To sušeno grozdje ima veliko koncentracijo snovi in je najprimernejše za proizvodnjo belih vin iz sušenega grozdja, katerih barva se spreminja glede na uporabljeno sorto in tehniko pridelave vina.

8.3.   Kategorije vina z označbo „Vicenza“: kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino in biser vino

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Kakovostna peneča vina, kakovostna aromatična peneča vina in biser vina z označbo „Vicenza“ imajo običajno slamnato rumeno barvo različne intenzivnosti, rosé biser vina pa značilen rožnat odtenek.

Kakovost penečih vin je tesno povezana z omejenim naborom sort vinske trte, iz katerih so lahko proizvedena.

Peneča vina imajo fino in obstojno peno.

Vonj belih penečih vin je saden s pridihom jabolka in breskve ali drugih belomesnatih sadežev; njihov okus je nežen z morebitnimi notami belega cvetja in suhega sadja zaradi vrenja v jeklenih posodah.

Peneče vino iz sorte moscato je pridelano iz sorte moscato giallo, njegove aromatične note pa so poudarjene z nežnim postopkom zorenja, h kateremu prispeva podalpsko podnebje. Ima intenziven vonj z značilnimi muškatnimi notami, tipičnimi za to sorto vinske trte.

Bela ali rosé biser vina se odlikujejo po svoji nežni svežini, povezani z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida.

Peneča in biser vina imajo skladen okus s svežimi notami in uravnoteženo vsebnost kislin. Vsebnost sladkorja sega od polsuhega do sladkega za belo peneče vino „Vicenza“ in peneče vino iz sorte moscato „Vicenza“ ter od polsuhega do polsladkega za belo in rosé biser vino „Vicenza“.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Navedene posebne lastnosti kakovostnih penečih vin, kakovostnih aromatičnih penečih vin in biser vin izhajajo iz prepleta talnih in podnebnih razmer na območju pridelave ter človeških dejavnikov, ki so v preteklosti in do danes skupaj vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Kakovost kakovostnih penečih, kakovostnih aromatičnih penečih in biser vrst vina je povezana z razpoložljivostjo surovin, ki izvirajo z vinorodnih območij in imajo ravno prave kakovostne lastnosti za proizvodnjo takih vin. Te kakovostne lastnosti vključujejo zlasti sposobnost grozdja, da ohrani uravnoteženo razmerje med sladkorji in kislinami, k čemur prispevajo razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami v zadnji fazi zorenja, zaradi česar dobijo vina prepoznavne nežne vonje.

Ključnega pomena je, kako pridelovalci upravljajo vinograd, kar med drugim zajema izbiro podlage, gojitveno obliko vinske trte, odstranjevanje listja z območja grozdja in upravljanje vodnih virov. Vsi ti vidiki so bistveni za pridelavo grozdja, primernega za zvrst osnovnega vina, iz katere bo v naslednji fazi proizvedeno kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino ali biser vino z zahtevanimi organoleptičnimi lastnostmi svežine in elegance.

To grozdje se običajno potrga prej kot grozdje, namenjeno za proizvodnjo mirnih vin, da se zagotovi ustrezno ravnotežje med vsebnostjo sladkorjev in kislin, potrebno za proizvodnjo kakovostnega penečega vina. Osnovno vino je običajno izdelano iz ene same sorte, pri čemer se vse druge sestavine primešajo v fazi izdelave zvrsti osnovnega vina.

Kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino in biser vino „Vicenza“ so prav tako rezultat tehnoloških inovacij v postopkih vrenja v jeklenih posodah, ki so pripomogle k večji učinkovitosti procesa predelave kvasovk, s čimer se je izboljšal aromatični profil proizvedenih vin, da so postala še prijetnejša. Tako se še dodatno poudari organoleptična edinstvenost vin, pri čemer se še posebej izrazijo njihova svežina in cvetlične note, ki izvirajo večinoma iz grozdja, iz česar je razvidno, da je lokalno okolje najprimernejše za proizvodnjo vin z označbo „Vicenza“. Edinstvene in razpoznavne lastnosti kakovostnega penečega vina, kakovostnega aromatičnega penečega vina in biser vina z območja ZOP „Vicenza“ torej temeljijo na ravnotežju med vsebnostjo kislin in vrednostjo pH, ki še poudari prijetno aromo in s tem tudi splošno eleganco vin, ti pa sta končni rezultat ustreznih postopkov pridelave vina.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Posebna pravila za pakiranje

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

dodatne določbe o posodah:

Za vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“, dana na trg v posodah s prostornino do 5 litrov, je treba uporabiti tradicionalne steklenice, zaprte s plutovinastim ali navojnim zamaškom.

Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod s prostornino od 5 do 20 litrov, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena ali poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala.

Vendar se takšna alternativna embalaža ne sme uporabljati za vino z označbo „riserva“.

Zamaški, ki se uporabljajo za peneča vina, morajo biti skladni z veljavno zakonodajo. Navojni zamaški se lahko uporabljajo za biser vina.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“ z označbo „riserva“ morajo biti dana na trg v steklenicah s prostornino največ 9 litrov, zaprtih s plutovinastim zamaškom. Zato uporaba pletenk ali demižonov ni dovoljena.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 12.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 159/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 159/44

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 159/14)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA ALI ZAŠČITENO GEOGRAFSKO OZNAČBO, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

EU št.: PDO-FR-0137-AM01– 3. decembra 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Ime: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou (Združenje mlekarn regije Charentes-Poitou)

Naslov: 44 rue Jean Jaurès, 17700 Surgeres, France

Tel. +33 546075800

Faks +33 546076055

E-naslov: contact@aclccp.com

Sestava in pravni interes: Združenje mlekarn regije Charentes-Poitou je panožno združenje proizvajalcev mleka, zbiralcev mleka in predelovalcev/proizvajalcev masla „Beurre Charentes-Poitou“. Zato ima pravni interes zahtevati spremembe specifikacije proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo: posodobitev kontaktnih podatkov pristojnega organa v državi članici ter skupine vložnikov, vrste proizvoda, inšpekcijskih organov in nacionalnih zahtev. |
| --- | --- |

☒

Drugo: posodobitev kontaktnih podatkov pristojnega organa v državi članici ter skupine vložnikov, vrste proizvoda, inšpekcijskih organov in nacionalnih zahtev.

4.   Vrsta sprememb

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

5.1   Opis proizvoda

V specifikaciji proizvoda je besedilo:

„Maslo z označbo porekla mora imeti čist okus in prijetno aromo. Imeti mora nežen in svež vonj. Biti mora enotne barve in mazavo.“

nadomeščeno z naslednjim:

„Maslo ‚Beurre Charentes-Poitou‘ / ‚Beurre des Charentes‘ / ‚Beurre des Deux-Sèvres‘ je proizvedeno iz kravjega mleka, je enotne smetanove do bledo rumene barve ter ima nežen vonj po mleku in prijeten okus po sveži smetani in lešnikih.“

Dodana je vrsta mleka, ki se uporablja („proizvedeno iz kravjega mleka“).

Dopolnjeni so opis barve masla (z besedami „smetanove do bledo rumene“) ter opis vonja („nežen vonj po mleku“) in okusa („okus po sveži smetani in lešnikih“).

V specifikaciji proizvoda je stavek:

„Biti mora enotne barve in mazavo.“

nadomeščen z naslednjim:

„V ustih se topi, njegova tekstura pa je hkrati čvrsta in gnetljiva, zato je izjemno primerno za izdelavo listnatega testa.“

Del o „mazavi“ teksturi masla je spremenjen, tako da je tekstura jasneje opredeljena.

V specifikaciji proizvoda je dodan naslednji stavek:

„Maslo je lahko soljeno ali nesoljeno.“

V oddelku Opis je pojasnjeno, da je lahko maslo soljeno ali nesoljeno, zaradi uskladitve z oddelkom Metoda proizvodnje, ki določa, da je mogoče med proizvodnjo dodati sol.

V specifikaciji proizvoda je dodan naslednji stavek:

„Maslo ima vrednost pH 6 ali manj.“

Ta stavek je prestavljen iz oddelka Metoda proizvodnje v oddelek Opis, ker prispeva k opredelitvi glavnih lastnosti proizvoda.

V specifikaciji proizvoda je črtan naslednji stavek:

„Sestava na 100 g končnega proizvoda: vsaj 82 % maščobe, največ 2 g nemastnih trdnih snovi in največ 16 g vode, do največ 2 g na 100 g.“

Te vidike ureja zakon.

V specifikaciji proizvoda je črtan naslednji stavek:

„Dodajanje barvil, antioksidantov ali sredstev za razkisanje je prepovedano.“

Del o prepovedi dodajanja barvil, antioksidantov ali sredstev za razkisanje je črtan in prestavljen v oddelek Metoda proizvodnje.

V specifikaciji proizvoda je črtan naslednji stavek:

„Mleko in smetana, ki se uporabljata za izdelavo masla z označbo porekla, morata biti pasterizirana.“

Zahteva po pasterizaciji mleka in smetane je črtana iz opisa, da bi bila omogočena proizvodnja surovega masla z ZOP. S prihodom pasterizacije v 20. stoletju se je proizvodnja surovega masla, ki se je prvotno proizvajalo v tej regiji, zelo omejila, vendar se je nadaljevala. Zdaj skupina vložnikov želi, da bi bilo mogoče ta proizvod priznati v ZOP.

Tudi enotni dokument je spremenjen.

Stavek:

„Maslo blede barve s čvrsto teksturo in značilno nežno aromo.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Maslo ‚Beurre Charentes-Poitou‘ / ‚Beurre des Charentes‘ / ‚Beurre des Deux-Sèvres‘ je proizvedeno iz kravjega mleka, je enotne smetanove do bledo rumene barve ter ima nežen vonj po mleku in prijeten okus po sveži smetani in lešnikih.

V ustih se topi, njegova tekstura pa je hkrati čvrsta in gnetljiva, zato je izjemno primerno za izdelavo listnatega testa.

Maslo je lahko soljeno ali nesoljeno.

Maslo ima vrednost pH 6 ali manj.“

5.2   Geografsko območje

Geografsko območje

V specifikaciji proizvoda se geografsko območje ni spremenilo, revidiran pa je bil način, na katerega je predstavljeno, tako da so našteti zadevni departmaji in občine. To je bilo storjeno zaradi uskladitve s smernicami za pripravo enotnih dokumentov in zato, ker izraz „Pays de Loire et Poitou“ potrošnikom ne da dovolj natančnih informacij. Navedeno je tudi, da morata biti pakiranje in zamrzovanje izvedena na geografskem območju.

Kar zadeva pakiranje, ta sprememba pomeni vključitev obstoječe določbe nacionalnega besedila o označbi porekla, ki je bila izpuščena pri pripravi specifikacije za ZOP.

Kar zadeva zamrzovanje, je to dodano.

Pakiranje proizvoda mora potekati na geografskem območju. Proizvod je treba zapakirati kmalu po proizvodnji. Embalaža predvsem omogoča, da se maslo oblikuje v obliko, v kateri bo prodano, poleg tega pa ga varuje pred udarci, ki bi ga lahko poškodovali, in vonji, ki bi lahko spremenili njegove lastnosti. Maslo se nato ohladi, tako da lahko kristalizira ter da se lahko razvijejo njegove arome in tekstura pred prodajo.

Zamrzne se lahko le maslo, ki je že zapakirano in je namenjeno za uporabo v živilski industriji ali izvozu. Zamrzniti ga je treba v 30 dneh po proizvodnji. Maslo se zamrzne po kristalizaciji, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla.

Vse to je opisano v točki 3.5 enotnega dokumenta, geografsko območje pa je opredeljeno karseda jedrnato z navedbo departmajev, kantonov in občin v skladu s smernicami za pripravo navedenega dokumenta.

Kar zadeva meje, se geografsko območje, na katerem se proizvaja mleko, ni spremenilo, spremenil pa se je način, na katerega je predstavljeno, in sicer z dodatkom seznama departmajev in občin, ki jih zajema.

Nazadnje, v specifikaciji proizvoda je dodan naslednji stavek:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletnem mestu nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).“

5.3   okazilo o poreklu

okazilo o poreklu

Glede na razvoj nacionalne zakonodaje in predpisov je bil v specifikaciji proizvoda dodan oddelek z naslovom Dokazilo, da proizvod izvira z geografskega območja, ki združuje prijavne obveznosti in vodenja evidenc o sledljivosti proizvoda in spremljanju pogojev proizvodnje.

Med temi so:

| — | identifikacijska prijava za gospodarske subjekte, ki želijo biti udeleženi v celotni proizvodnji, pri zbiranju ali predelavi mleka ali njihovem delu; |
| --- | --- |

—

identifikacijska prijava za gospodarske subjekte, ki želijo biti udeleženi v celotni proizvodnji, pri zbiranju ali predelavi mleka ali njihovem delu;

dodan je naslednji odstavek:

„4.1   Identifikacija gospodarskih subjektov

Gospodarski subjekti, ki želijo biti udeleženi v celotni proizvodnji, pri zbiranju ali predelavi mleka ali v njihovem delu, morajo predložiti identifikacijsko prijavo. Prijavo prejme in registrira skupina. Sestavljena mora biti po vzorcu, ki ga odobri direktor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO).

Skupina mora sproti voditi seznam identificiranih gospodarskih subjektov.“;

| — | različne prijavne obveznosti pri prenehanju proizvodnje („predhodna prijava nenamere proizvodnje“ in „predhodna prijava ponovne proizvodnje“) ter obveščanju in spremljanju proizvodov za prodajo z ZOP (spremljanje količin in zalog); |
| --- | --- |

—

različne prijavne obveznosti pri prenehanju proizvodnje („predhodna prijava nenamere proizvodnje“ in „predhodna prijava ponovne proizvodnje“) ter obveščanju in spremljanju proizvodov za prodajo z ZOP (spremljanje količin in zalog);

dodan je naslednji odstavek:

„4.2   Prijavne obveznosti

| (a) | Prijava nenamere proizvodnje in prijava ponovne proizvodnje |
| --- | --- |

(a)

Prijava nenamere proizvodnje in prijava ponovne proizvodnje

Kadar je ustrezno, morajo proizvajalci skupini poslati predhodno prijavo nenamere proizvodnje z označbo porekla, ki se lahko nanaša na nekatere ali vse njihove proizvodne obrate, in sicer vsaj dva tedna pred prenehanjem proizvodnje z označbo porekla.

Skupina mora o tem obvestiti inšpekcijski organ in prijavo hraniti pet let.

Če želijo gospodarski subjekti ponovno zagnati proizvodnjo, morajo skupini poslati predhodno prijavo ponovne proizvodnje vsaj dva tedna pred ponovnim začetkom proizvodnje. V prijavi mora biti zlasti naveden datum ponovnega začetka proizvodnje.

Skupina mora o tem obvestiti inšpekcijski organ in prijavo hraniti pet let.

| (b) | prijavne obveznosti glede obveščanja in spremljanja proizvodov za prodajo z označbo porekla |
| --- | --- |

(b)

prijavne obveznosti glede obveščanja in spremljanja proizvodov za prodajo z označbo porekla

Ob koncu šestmesečnega obdobja morajo zadevni gospodarski subjekti sporočiti podatke o celotni količini prodanega masla, pri čemer morajo navesti količino masla, prodanega pod označbo porekla, in stanje zalog na zadnji dan šestmesečnega obdobja, ki se je ravnokar končalo.

Skupina mora te dokumente hraniti vsaj pet let.

Skupina mora nacionalnemu inštitutu za poreklo in kakovost vsako leto poslati povzetek statističnih podatkov o maslu ‚Beurre Charentes-Poitou‘.“

| — | vodenje evidenc z navedbo obveznosti gospodarskih subjektov, da vodijo register vnosov in iznosov, ki omogoči sledljivost količin uporabljenega mleka in smetane ter količin proizvedenega, zapakiranega in zamrznjenega masla; |
| --- | --- |

—

vodenje evidenc z navedbo obveznosti gospodarskih subjektov, da vodijo register vnosov in iznosov, ki omogoči sledljivost količin uporabljenega mleka in smetane ter količin proizvedenega, zapakiranega in zamrznjenega masla;

dodan je naslednji odstavek:

„4.3   Vodenje evidenc

Vsi gospodarski subjekti morajo inšpekcijskim organom dati na voljo svoje registre in vse druge dokumente, potrebne za preverjanje porekla, kakovosti in pogojev proizvodnje mleka in masla.

| (a) | Sledljivost |
| --- | --- |

(a)

Sledljivost

Vsi gospodarski subjekti morajo sproti voditi register vnosov in iznosov ali drug enakovreden računovodski izkaz. V tem registru morajo biti zlasti navedene:

| — | količine mleka, zbranega ali kupljenega na območju proizvodnje mleka in namenjenega za proizvodnjo masla z označbo porekla; |
| --- | --- |

—

količine mleka, zbranega ali kupljenega na območju proizvodnje mleka in namenjenega za proizvodnjo masla z označbo porekla;

| — | količine smetane, zbrane ali kupljene in namenjene za proizvodnjo masla z označbo porekla, skupaj s poreklom uporabljenega mleka; |
| --- | --- |

—

količine smetane, zbrane ali kupljene in namenjene za proizvodnjo masla z označbo porekla, skupaj s poreklom uporabljenega mleka;

| — | količine proizvedenega masla z označbo porekla; |
| --- | --- |

—

količine proizvedenega masla z označbo porekla;

| — | kadar je ustrezno, količine kupljenega masla z označbo porekla, z navedbo porekla; |
| --- | --- |

—

kadar je ustrezno, količine kupljenega masla z označbo porekla, z navedbo porekla;

| — | celotne količine masla za prodajo z označbo porekla z navedbo:







  — | količin zamrznjenega masla; |
| --- | --- | --- |

—

celotne količine masla za prodajo z označbo porekla z navedbo:

—

količin zamrznjenega masla;

| — | količin teksturiranega masla. |
| --- | --- |

—

količin teksturiranega masla.

Vse pakirnice morajo sproti voditi register, v katerem so navedene količine masla z označbo porekla (vnose in iznose).

Ti dokumenti se hranijo vsaj dve leti po letu evidentiranja.

Za zbiralce mleka veljajo enake obveznosti za njihove dejavnosti.“;

| — | dokumenti, potrebni za spremljanje skladnosti s pogoji proizvodnje za krmo (vrsta, poreklo, količina) in zbiranje mleka (dobavnica, račun); |
| --- | --- |

—

dokumenti, potrebni za spremljanje skladnosti s pogoji proizvodnje za krmo (vrsta, poreklo, količina) in zbiranje mleka (dobavnica, račun);

dodan je naslednji odstavek:

| „(b) | Spremljanje skladnosti s pogoji proizvodnje |
| --- | --- |

„(b)

Spremljanje skladnosti s pogoji proizvodnje

Proizvajalci mleka morajo dati inšpekcijskim organom na voljo dokumente, iz katerih so razvidni zlasti vrsta, poreklo in količina krme, ki se uporablja za krmljenje črede. Evidentirati morajo tudi datume obdobij paše.

Proizvajalci mleka morajo hraniti račune in/ali dobavnice, iz katerih so razvidni količine in poreklo vse kupljene krme.

Ti dokumenti se hranijo pet let.

Predelovalci morajo dati inšpekcijskim organom na voljo dokumente, potrebne za preverjanje:

| — | območja zbiranja mleka znotraj območja proizvodnje mleka, |
| --- | --- |

—

območja zbiranja mleka znotraj območja proizvodnje mleka,

| — | datuma zbiranja mleka, |
| --- | --- |

—

datuma zbiranja mleka,

| — | skladnosti s proizvodnimi parametri, |
| --- | --- |

—

skladnosti s proizvodnimi parametri,

| — | časovni zamik med proizvodnjo in zamrznitvijo. |
| --- | --- |

—

časovni zamik med proizvodnjo in zamrznitvijo.

Ti dokumenti se hranijo dve leti.

Za zbiralce mleka veljajo enake obveznosti za njihove dejavnosti.“

Preverjanja proizvodov, ki so bila prej zajeta z drugimi nacionalnimi besedili, so zdaj izrecno določena v specifikaciji proizvoda. Temeljijo na analitskih in senzoričnih preskusih, ki se opravijo nenapovedano in z jemanjem vzorcev.

Dodan je naslednji odstavek:

„4.4   Preverjanja proizvodov

Analitski in senzorični preskusi se opravijo nenapovedano z jemanjem vzorcev pakiranega masla.“

5.4   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

5.1   Proizvodnja mleka

Specifikaciji proizvoda so bile dodane določbe o proizvodnji mleka. Te določbe krepijo povezavo med maslom „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ in krajem njegovega porekla z opredelitvijo praks, ki jih uporabljajo lokalni živinorejci pri krmljenju črede na splošno in posebej krav molznic.

Dodan je naslednji odstavek:

| „(a) | Vzreja črede: |
| --- | --- |

„(a)

Vzreja črede:

Vzreja črede:

v tej specifikaciji proizvoda se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

v tej specifikaciji proizvoda se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| — | ‚čreda‘ pomeni celotno čredo krav molznic na kmetiji, sestavljeno iz krav v laktaciji, krav v suhi dobi in telic, |
| --- | --- |

—

‚čreda‘ pomeni celotno čredo krav molznic na kmetiji, sestavljeno iz krav v laktaciji, krav v suhi dobi in telic,

‚čreda‘ pomeni celotno čredo krav molznic na kmetiji, sestavljeno iz krav v laktaciji, krav v suhi dobi in telic,

| — | ‚telice‘ pomenijo živali, ki so že odstavljene, niso pa še telile, |
| --- | --- |

—

‚telice‘ pomenijo živali, ki so že odstavljene, niso pa še telile,

‚telice‘ pomenijo živali, ki so že odstavljene, niso pa še telile,

| — | ‚krave molznice‘ pomenijo krave v laktaciji, krave v suhi dobi in telice en mesec pred telitvijo. |
| --- | --- |

—

‚krave molznice‘ pomenijo krave v laktaciji, krave v suhi dobi in telice en mesec pred telitvijo.

‚krave molznice‘ pomenijo krave v laktaciji, krave v suhi dobi in telice en mesec pred telitvijo.

Vsaka kmetija mora imeti površine za krmne rastline, da zagotovi krmo za čredo, vključno z vsaj 0,2 ha trave ali soržice (mešanica trav in beljakovinskih rastlin) na kravo molznico.“

Vsaka kmetija mora imeti površine za krmne rastline, da zagotovi krmo za čredo, vključno z vsaj 0,2 ha trave ali soržice (mešanica trav in beljakovinskih rastlin) na kravo molznico.“

Za potrditev povezave je dodano poglavje o poreklu krme, v katerem so naštete surovine, ki morajo izvirati z območja, in v katerem je navedeno, da mora vsaj 80 % osnovnega obroka črede izvirati z območja.

Dodan je naslednji odstavek:

| „(b) | Poreklo krme |
| --- | --- |

„(b)

Poreklo krme

Poreklo krme

Naslednje surovine morajo izvirati z območja proizvodnje mleka:

Naslednje surovine morajo izvirati z območja proizvodnje mleka:

| — | krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama, |
| --- | --- |

—

krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama,

krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama,

| — | križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže, |
| --- | --- |

—

križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže,

križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže,

| — | koreni in gomolji, |
| --- | --- |

—

koreni in gomolji,

koreni in gomolji,

| — | žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje, |
| --- | --- |

—

žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje,

žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje,

| — | oljna semena in semena stročnic. |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic.

oljna semena in semena stročnic.

Vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega kot suha snov, mora izvirati z območja proizvodnje mleka.

Vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega kot suha snov, mora izvirati z območja proizvodnje mleka.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje mleka, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje mleka, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

V krmo črede se lahko vključijo proizvodi, pridobljeni iz naštetih surovin, vendar predelani zunaj območja, in se upoštevajo v deležu krme, proizvedene na območju, če so sledljivi.“

V krmo črede se lahko vključijo proizvodi, pridobljeni iz naštetih surovin, vendar predelani zunaj območja, in se upoštevajo v deležu krme, proizvedene na območju, če so sledljivi.“

Dodan je tudi seznam prepovedanih sestavin krme.

Dodan je naslednji odstavek:

„Za krmo črede se ne smejo uporabljati:

Za krmo črede se ne smejo uporabljati:

| — | sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali, |
| --- | --- |

—

sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali,

sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali,

| — | palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov, |
| --- | --- |

—

palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov,

palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov,

| — | kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi, |
| --- | --- |

—

kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi,

kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi,

| — | krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).“ |
| --- | --- |

—

krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).“

krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).“

Navedeno je pojasnilo glede aditivov, dovoljenih v krmi.

Dodan je naslednji stavek:

„Edini aditivi, dovoljeni v krmi, so encimi in bakterijska cepiva.“

Opredeljen je tudi dnevni delež koruze, ki se da kravam molznicam. Delež koruze v krmi prispeva k lastnostim masla z ZOP „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“. Prispeva tako k vsebnosti maščob v mleku in smetani kot k teksturi masla, ki je hkrati čvrsta in gnetljiva, kar je lastnost, ki je zlasti zaželena pri pekih in mojstrih izdelave finega peciva.

V dopolnitvah so opredeljene prakse lokalnih proizvajalcev mleka, ki so vzrejo črede prilagodili tlom in podnebnim omejitvam geografskega območja. Posebna lastnost prehrane v tej regiji je, da je redna in konsistentna, kar pomeni, da je malo razlik v sestavi mleka, smetane in masla.

Dodan je naslednji odstavek:

| „(d) | Prehrana krav molznic |
| --- | --- |

„(d)

Prehrana krav molznic

Prehrana krav molznic

Dnevni obrok suhe snovi na kravo molznico mora vključevati:

Dnevni obrok suhe snovi na kravo molznico mora vključevati:

| — | vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza, |
| --- | --- |

—

vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza,

vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza,

| — | najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah). |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah).

najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah).

Količina koruze se lahko zmanjša v obdobju paše, vendar ne sme biti manjša od 1,5 kg.

Količina koruze se lahko zmanjša v obdobju paše, vendar ne sme biti manjša od 1,5 kg.

Če dnevni obrok vključuje sveže križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), lahko te predstavljajo največ 10 % suhe snovi.

Če dnevni obrok vključuje sveže križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), lahko te predstavljajo največ 10 % suhe snovi.

Količina naslednje dodatne krme, dane živalim, je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto:

Količina naslednje dodatne krme, dane živalim, je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto:

| — | žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi,

žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi,

oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | minerali in iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

minerali in iz njih pridobljeni proizvodi,

minerali in iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | vitamini, |
| --- | --- |

—

vitamini,

vitamini,

| — | stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.“ |
| --- | --- |

—

stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.“

stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.“

Nazadnje, dodane so bile naslednje določbe, da se zagotovi dobrobit živali v objektih za živino (ležalne površine, nastilj, prezračevanje).

Dodan je naslednji odstavek:

| „(e) | Vzrejni pogoji |
| --- | --- |

„(e)

Vzrejni pogoji

Vzrejni pogoji

Ko so prisotne živali, je treba zagotoviti prezračevanje, in sicer z naravnim kroženjem zraka ali po potrebi z mehanskim prezračevanjem.

Ko so prisotne živali, je treba zagotoviti prezračevanje, in sicer z naravnim kroženjem zraka ali po potrebi z mehanskim prezračevanjem.

Ležalna površina mora biti mehka, da se živalim omogoči največje udobje.

Ležalna površina mora biti mehka, da se živalim omogoči največje udobje.

‚Slama ali drugi materiali, uporabljeni za nastilj, morajo biti v zadostni količini in dovolj pogosto zamenjani, da se zagotovi suh in mehek nastilj.‘

‚Slama ali drugi materiali, uporabljeni za nastilj, morajo biti v zadostni količini in dovolj pogosto zamenjani, da se zagotovi suh in mehek nastilj.‘

Za zagotovitev skladnosti s specifikacijo proizvoda so bili točki 3.3 enotnega dokumenta dodani naslednji odstavki:

‚Krma krav molznic ne more v celoti izvirati z geografskega območja. Potreb krav molznic po beljakovinah ni vedno mogoče zadovoljiti z uporabo zemljišč, obdelovanih znotraj geografskega območja, vendar mora vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega kot suha snov, izvirati z območja proizvodnje mleka.‘

‚Krma krav molznic ne more v celoti izvirati z geografskega območja. Potreb krav molznic po beljakovinah ni vedno mogoče zadovoljiti z uporabo zemljišč, obdelovanih znotraj geografskega območja, vendar mora vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega kot suha snov, izvirati z območja proizvodnje mleka.‘

Za zagotovitev tesne povezave med geografskim območjem in proizvodom morajo naslednje surovine izvirati z območja proizvodnje mleka:

Za zagotovitev tesne povezave med geografskim območjem in proizvodom morajo naslednje surovine izvirati z območja proizvodnje mleka:

| — | krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama, |
| --- | --- |

—

krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama,

krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama,

| — | križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže, |
| --- | --- |

—

križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže,

križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže,

| — | koreni in gomolji, |
| --- | --- |

—

koreni in gomolji,

koreni in gomolji,

| — | žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje, |
| --- | --- |

—

žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje,

žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje,

| — | oljna semena in semena stročnic. |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic.

oljna semena in semena stročnic.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

Za krmo črede se ne smejo uporabljati:

Za krmo črede se ne smejo uporabljati:

| — | sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali, |
| --- | --- |

—

sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali,

sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali,

| — | palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov, |
| --- | --- |

—

palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov,

palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov,

| — | kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi, |
| --- | --- |

—

kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi,

kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi,

| — | krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO). |
| --- | --- |

—

krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).

krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).

| — | Edini aditivi, dovoljeni v krmi, so encimi in bakterijska cepiva. |
| --- | --- |

—

Edini aditivi, dovoljeni v krmi, so encimi in bakterijska cepiva.

Edini aditivi, dovoljeni v krmi, so encimi in bakterijska cepiva.

Dnevni obrok suhe snovi na kravo molznico mora vključevati:

Dnevni obrok suhe snovi na kravo molznico mora vključevati:

| — | vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza, |
| --- | --- |

—

vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza,

vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza,

| — | najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah). |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah).

najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah).

V pašnem obdobju se količina koruze zmanjša na vsaj 1,5 kg.

V pašnem obdobju se količina koruze zmanjša na vsaj 1,5 kg.

Če dnevni obrok vključuje sveže križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), lahko predstavljajo največ 10 % suhe snovi.

Če dnevni obrok vključuje sveže križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), lahko predstavljajo največ 10 % suhe snovi.

Količina naslednje dodatne krme, dane živalim, je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto:

Količina naslednje dodatne krme, dane živalim, je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto:

| — | žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi,

žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi,

oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | minerali in iz njih pridobljeni proizvodi, |
| --- | --- |

—

minerali in iz njih pridobljeni proizvodi,

minerali in iz njih pridobljeni proizvodi,

| — | vitamini, |
| --- | --- |

—

vitamini,

vitamini,

| — | stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.“ |
| --- | --- |

—

stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.“

stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.

5.2   Predelava

V specifikaciji proizvoda je bil oddelek o predelavi razširjen zaradi boljšega opisa pogojev proizvodnje masla in opredelitve tehnik izdelave masla, ki se uporabljajo na območju proizvodnje.

| (a) | Zbiranje mleka |
| --- | --- |

(a)

Zbiranje mleka

Oddelek o zbiranju mleka je bil razširjen z namenom ureditve praks, ki se uporabljajo.

Dodan je naslednji stavek:

„Mleko se zbere najkasneje v 72 urah od najzgodnejše molže.“

Ta časovni okvir omogoča organizacijo zbiranja mleka na območju, ki je precej veliko, in zbiranje mleka od vseh proizvajalcev, ne glede na njihovo količino proizvodnje. Časovna omejitev je 72 ur, ker so proizvajalci mleka precej redko posejani po geografskem območju.

Stavek:

„Po prihodu v mlekarne se mleko, zbrano na opredeljenem območju, hrani pri temperaturi zbiranja mleka, ki je med 4 °C in 6 °C.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Po prihodu v mlekarne se lahko zbrano mleko shrani.

V tem primeru ga je treba shraniti pri temperaturi med 2 °C in 6 °C.“

Zahteva po shranitvi mleka je bila črtana, vendar se mleko še vedno lahko shrani pri določeni temperaturi, s čimer je omogočeno, da se hrani, ne da bi bilo spremenjeno. Temperatura, pri kateri se mleko hrani, je spremenjena, da se omogoči hramba pri nižjih temperaturah (med 2 °C in 6 °C namesto med 4 °C in 6 °C).

Dodan je naslednji stavek:

„Mleko se lahko pasterizira.“

Zahteve po pasterizaciji mleka so bile črtane iz oddelka Opis, da se omogoči proizvodnja surovega masla. Vendar je pasterizacija še vedno dovoljena.

Dodan je naslednji stavek:

„Prepovedana je uporaba barvil, antioksidantov ali sredstev za razkisanje za zmanjšanje kislosti mleka pred pasterizacijo.“

Prepoved uporabe nekaterih snovi ali materialov je črtana iz oddelka Opis, ker se nanaša na metodo proizvodnje. Ohranjena in ponovljena je bila v vseh fazah proizvodnje, tudi pri mleku.

V točki 3.3 enotnega dokumenta so dodani naslednji odstavki:

„Mleko, uporabljeno za proizvodnjo masla ‚Beurre Charentes-Poitou‘, izvira z opredeljenega geografskega območja v skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012.“

| (b) | Posnemanje |
| --- | --- |

(b)

Posnemanje

Stavek:

„Pred proizvodnjo se mleko segreje na 40 °C za posnemanje.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Temperatura pri posnemanju je med 40 °C in 60 °C, razen za surovo maslo, za katerega mora temperatura znašati 40 °C ali manj.“

Temperatura pri posnemanju je bila najprej določena pri 40 °C, vendar v praksi ta vrednost ne more biti fiksna, zato je treba namesto tega določiti razpon. Temperatura pri posnemanju zdaj znaša med 40 °C in 60 °C. Temperaturni razpon omogoča, da se iz mleka pridobi več maščobne snovi, odvisno od uporabljenih materialov, brez tveganja spremembe organoleptičnih lastnosti proizvoda.

Poleg tega je bila dodana posebna omejitev za proizvodnjo surovega masla.

Dodan je naslednji stavek:

„Shrani se lahko le smetana iz pasteriziranega mleka, in sicer pri temperaturi, nižji od 6 °C, pred pasterizacijo.“

Hramba smetane iz surovega mleka je posledična prepovedana. Surova smetana je občutljiv proizvod, ki ga je treba uporabiti čim prej zaradi bakteriološke stabilnosti.

Dodan je naslednji stavek:

„Vsebnost maščob v smetani mora biti vsaj 36 g na 100 g proizvoda.“

Določitev najnižje vsebnosti maščob v smetani omogoča, da se zagotovi kakovost smetane, ki se lahko uporabi za izdelavo masla.

| (c) | Pasterizacija smetane |
| --- | --- |

(c)

Pasterizacija smetane

V specifikaciji proizvoda je del o pasterizaciji smetane spremenjen zaradi ureditve uporabljenih praks.

Stavek:

„Pridobljeno smetano je treba pasterizirati [...] skupaj z uporabo sredstev za razkisanje, barvil ali antioksidantov.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Smetana se lahko pasterizira, pri čemer se pasterizacija izvede pri temperaturi, ki ne presega 96 °C, in vrednosti pasterizacije, ki je enaka 100 sekund ali več.“

Tako kot pri mleku, pasterizacija smetane ni več obvezna, vendar je še vedno dovoljena in je zdaj urejena s specifikacijo proizvoda. Opredeljene vrednosti omogočajo nežno obdelavo smetane, s čimer se prepreči preveč Maillardove reakcije, ki bi povzročila kuhan okus.

Inokulacija smetane je obravnavana v ločenem odstavku.

Dodana sta stavka:

„Prepovedana je uporaba barvil, antioksidantov ali sredstev za razkisanje za zmanjšanje kislosti smetane pred pasterizacijo.

Smetana se ne sme higienizacijsko obdelati, razen pasterizirati.“

Kot je navedeno zgoraj, je bila prepoved uporabe nekaterih snovi ali materialov črtana iz oddelka Opis proizvoda in prestavljena v vse ustrezne faze proizvodnje, pri katerih jo je treba ohraniti in ponoviti.

Dodana je bila prepoved uporabe higienizacijske obdelave smetane razen pasterizacije. Take tehnike niso v skladu s tradicionalnimi praksami in lahko vplivajo na lastnosti proizvoda.

| (d) | Inokulacija smetane |
| --- | --- |

(d)

Inokulacija smetane

V specifikaciji proizvoda je odstavek:

„nato ohladi na temperaturo približno 12 °C in nazadnje inokulira s posebnimi kulturami. Uporaba sirotkine smetane ali zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane je prepovedana. [...]“

nadomeščen z naslednjim:

„Smetana se ohladi in inokulira pri temperaturi največ 21 °C.

Uporaba sirotkine smetane ali zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane je prepovedana.

Čas med posnemanjem mleka in inokulacijo mora biti krajši od 48 ur.

Vrste uporabljenih kultur mora vedno vključevati le bakterijske seve, pri katerih nastajajo kisline in okus.

Dodajo se neposredno ali v obliki starterske kulture.

Dodajanje sredstev za zgoščevanje ali arom je prepovedano.“

Faza inokulacije je bila prvotno povzeta z besedami „nazadnje inokulira s posebnimi kulturami“, zdaj pa je opredeljena v ločenem odstavku. Opis inokulacije smetane je razširjen, tako da vključuje temperaturne pogoje, časovni interval, dovoljene vrste kultur in prepovedane prakse.

Po posnemanju in/ali pasterizaciji se smetana ohladi. Temperatura, na katero se smetana ohladi, je določena z navedbo zgornje meje (≤ 21 °C). Razlog je ta, da formulacija „približno 12 °C“ ni mogla biti cilj za namene spremljanja in da se prakse gospodarskih subjektov razlikujejo. Sprememba je uvedena, da bi se upoštevalo strokovno znanje posameznih predelovalcev pri izbiri in uporabi mlečnih kultur za izdelavo masla.

Prepoved uporabe zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane je dodana prepovedi uporabe sirotkine smetane.

Inokulacijo je treba izvesti čim prej po posnemanju in v največ 48 urah, da se zagotovi kakovost masla.

| (e) | Biološko zorenje smetane |
| --- | --- |

(e)

Biološko zorenje smetane

Stavek:

„Po obveznem najmanj 12-urnem zorenju se smetana ohladi, pinji in nato zapakira v posamezna pakiranja, pripravljena za prodajo.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Biološko zorenje smetane je obvezno. Poteka najmanj 16 ur pri temperaturi med 7 °C in 21 °C.“

Bistveni del izdelave masla je ohranjen in ostaja obvezen. Po tem delu, ki je ključen za kakovost proizvoda, se maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ razlikuje od industrijsko proizvedenega masla.

Obdobje zorenja smetane je podaljšano z 12 na 16 ur. Podaljšanje obdobja zorenja je pozitivno, ker počasno zorenje prispeva k razvoju arom.

Ta faza zajema strokovno znanje posameznih gospodarskih subjektov, katerih spretno upravljanje razmerja med časom in temperaturo je povezano z izbiro uporabljenih kultur in proizvodnih ciljev. Faza biološkega zorenja omogoča razvoj kultur in s tem arom, v tej fazi pa se pripravijo tudi maščobne kroglice za pinjenje, kar vpliva na plastičnost masla. Da bi bila ta faza uspešna, mora smetana preiti več različnih temperaturnih ravni, ne pa ostati pri stalni temperaturi ves čas zorenja. Da bi se upoštevale te različne temperaturne ravni, ki so specifične za strokovno znanje izdelovalca masla in uporabljeno opremo, je potreben razpon temperatur med 7 °C in 21 °C. S spretnim upravljanjem temperature je mogoče vplivati na plastičnost masla.

| (f) | Pinjenje smetane |
| --- | --- |

(f)

Pinjenje smetane

Dodan je naslednji odstavek:

„Po ohladitvi se smetana pinji v leseni pinji, pinji iz nerjavnega jekla ali industrijski napravi za izdelavo masla.

Če se smetana pinji v pinji, je treba maslena zrna sprati.“

S pinjenjem smetana postane maslo, pri čemer nastanejo maslena zrna, ki se ločijo od pinjenca. V teh dopolnilih je določena oprema, ki se lahko uporabi, opredeljene pa so tudi tradicionalne prakse spiranja maslenih zrn v pinji.

| (g) | Obdelava maslenih zrn |
| --- | --- |

(g)

Obdelava maslenih zrn

Dodan je naslednji odstavek:

„Maslena zrna se obdelujejo največ 60 minut v pinji in največ 10 minut v napravi za izdelavo masla.

Maslo se ne sme mešati ali stepati.“

Ta postopek je dodan, da se dopolni opis procesa izdelave masla.

Stavek:

„Sol se lahko doda maslu do največ 2 %.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Maslu se lahko doda sol, in sicer največ 2,5 g fine soli na 100 g ali 3 g kristalne soli na 100 g.“

Za proizvodnjo soljenega masla se sol doda med obdelavo maslenih zrn. Prvotni stavek iz specifikacije proizvoda je bil zato vključen v ta odstavek. Spremenjen je bil zaradi opredelitve količine dodane soli z razlikovanjem med fino in kristalno soljo. Količina soli, dodane pri izdelavi soljenega masla, je povečana z 2 g na 2,5 g fine soli na 100 g in določena na 3 g kristalne soli na 100 g. Cilj je maslu dati slan okus, da bi se to jasneje razlikovalo od neslanega masla. Za podoben organoleptični učinek je potrebna večja količina kristalne soli, saj je porazdelitev kristalov v maslu drugačna.

Stavek:

„Med obdelavo maslenih zrn je prepovedano dodajanje mlečnih kultur.“;

je nadomeščen z naslednjim:

„Uporaba kakršnih koli postopkov za povečanje vsebnosti nemastnih trdnih snovi v maslu je prepovedana, zlasti dodajanje mlečnih kultur med obdelavo maslenih zrn.“

Prepoved uporabe nekaterih postopkov je ohranjena in ponovljena.

Naslednji stavek je črtan:

„Vrednost pH masla z označbo porekla v času pakiranja ne sme presegati 6.“

Prestavljen je v oddelek Opis.

Naslednji stavek je črtan:

„Poleg tega mora biti rezultat preskusa s fosfatazo negativen.“

Fosfataza je marker pasterizacije, in ker je bila v specifikacijo proizvoda vključena proizvodnja surovega masla, je zahteva po izvedbi preskusa s fosfatazo črtana.

| (h) | Posebne določbe o maslu za uporabo v živilski industriji |
| --- | --- |

(h)

Posebne določbe o maslu za uporabo v živilski industriji

Dodan je naslednji odstavek:

„Le maslo za uporabo v živilski industriji je lahko fizično obdelano za nadzorovano kristalizacijo.

To vključuje mehansko predelavo in/ali zaporedno ohlajanje do končne temperature pod 16 °C.“

Ta sprememba zajema dovoljeno uporabo fizične obdelave za nadzorovano kristalizacijo masla za uporabo v živilski industriji. Cilj je določiti prakse, ki so jih razvili lokalni proizvajalci masla, da bi poudarili mehanske lastnosti masla „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ in povečali njegovo primernost za izdelavo listnatega testa. Taka obdelava nikakor ne spremeni okusa masla. Pekarski izdelki in fino pecivo kažejo vse lastnosti ZOP „Beurre Charentes-Poitou“ v drugačni obliki.

Ta faza je neobvezna. Ni vse maslo tako obdelano.

| (i) | Pakiranje |
| --- | --- |

(i)

Pakiranje

V specifikacijo proizvoda je dodan naslednji odstavek:

„Maslo je pakirano v enotah, ki ne presegajo 25 kg.

Embalaža predvsem omogoča, da se maslo oblikuje v obliko, v kateri bo prodano, poleg tega pa ga varuje pred udarci, ki bi ga lahko poškodovali, in vonji, ki bi lahko spremenili njegove lastnosti. Maslo se nato ohladi, tako da lahko kristalizira ter da se lahko razvijejo njegove arome in tekstura.

Surovega masla ni dovoljeno zamrzniti.

Le maslo, ki je že zapakirano in je namenjeno za uporabo v živilski industriji ali izvozu, se lahko zamrzne na geografskem območju.

Zamrzniti ga je treba v 30 dneh po proizvodnji. Maslo se zamrzne po kristalizaciji, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla.

Zamrznjeno maslo se največ 12 mesecev hrani pri temperaturi najmanj –18 °C.

Če je maslo, namenjeno za izvoz, za prevoz zamrznjeno, ga je treba za prodajo potrošnikom odtajati.“

Te določbe so namenjene preprečevanju sprememb organoleptičnih lastnosti masla „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“.

Kar zadeva pakiranje, ta sprememba pomeni vključitev obstoječe določbe nacionalnega besedila o označbi porekla, ki je bila izpuščena pri pripravi specifikacije za ZOP.

Kar zadeva zamrzovanje, je namen urediti uporabo te tehnike konzerviranja. Zamrzovanje ne spremeni organoleptičnih lastnosti masla. Dejansko se je ta pogosta praksa, ki se široko uporablja v mlečni panogi, izkazala za koristno za ohranitev organoleptičnih lastnosti. Dodatek je namenjen zlasti temu, da se omogoči svetovni izvoz, pri katerem ni druge možnosti. V tem primeru se maslo zamrzne zgolj iz logističnih razlogov, končni potrošnik pa v trgovini ne dobi zamrznjenega masla.

Iz istih razlogov in za zagotovitev skladnosti so bili točki 3.5 enotnega dokumenta dodani naslednji odstavki:

„Maslo je pakirano na geografskem območju v enotah, ki ne presegajo 25 kg.

Embalaža predvsem omogoča, da se maslo oblikuje v obliko, v kateri bo prodano, poleg tega pa ga varuje pred udarci, ki bi ga lahko poškodovali, in vonji, ki bi lahko spremenili njegove lastnosti.

Maslo se nato ohladi, tako da lahko kristalizira ter da se lahko razvijejo njegove arome in tekstura.

Surovega masla ni dovoljeno zamrzniti.

Le maslo, ki je že zapakirano in je namenjeno za uporabo v živilski industriji ali izvozu, se lahko zamrzne na geografskem območju.

Zamrzniti ga je treba v 30 dneh po proizvodnji. Maslo se zamrzne po kristalizaciji, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla. Ta faza, ki jo spretno upravljajo lokalni gospodarski subjekti, omogoča, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla in nadzorujejo pogoji, pri katerih se maslo zamrzne, pri čemer se poskrbi, da ni tujih vonjev, za katere je maslo zlasti dojemljivo.

Zamrznjeno maslo se največ 12 mesecev hrani pri temperaturi najmanj –18 °C.

Če je maslo, namenjeno za izvoz, za prevoz zamrznjeno, ga je treba za prodajo potrošnikom odtajati.“

5.5   Povezava

Povezava

Oddelek specifikacije proizvoda Povezava z geografskim območjem je bil v celoti preoblikovan, tako da je povezava med maslom „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ in geografskim območjem jasnejša, ne da bi bilo spremenjeno bistvo same povezave.

Posebna pozornost je bila namenjena lastnostim masla „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ in njihovi povezavi s prehrano krav molznic, ki vsebuje veliko koruze. Te prakse narekujejo posebne geografske značilnosti regije, kjer je poleti vroče in suho, kar pomeni, da je mlečna proizvodnja odvisna od gojenja žit in krmnih rastlin za krmo črede.

V točki Posebnosti geografskega območja, so navedeni naravni dejavniki tega območja ter človeški dejavniki s povzetkom zgodovinskega vidika in poudarkom na posebnem strokovnem znanju in praksah.

Točka Posebnosti proizvoda je skladna z opisom proizvoda.

Nazadnje so v delu Vzročna povezava, pojasnjene povezave med naravnimi in človeškimi dejavniki ter proizvodom.

Oddelek o povezavi specifikacije proizvoda z ZOP je v celoti povzet v točki 5 enotnega dokumenta.

5.6   Označevanje

Označevanje

V specifikaciji proizvoda je stavek:

„Na embalaži mora biti na etiketi, ki mora biti nameščena ali natisnjena v skladu s členom 5 uredbe, navedena označba ‚appellations d’Origine Contrôlée‘ (kontrolirane označbe porekla).“

nadomeščen z naslednjim:

„Poleg obveznih informacij, ki se zahtevajo v skladu s pravili o označevanju in predstavljanju živil, morata biti na etiketi v istem vidnem polju tudi registrirano ime proizvoda in logotip ZOP Evropske unije.

Če se proizvod prodaja pod zasebno znamko, mora biti na embalaži jasno in berljivo navedena oznaka ali ime proizvodnega obrata.“

Oddelek o označevanju je posodobljen, da bi se upoštevale spremembe nacionalne in evropske zakonodaje.

V točki 3.6 enotnega dokumenta je dodan naslednji odstavek:

„Poleg obveznih informacij, ki se zahtevajo v skladu s pravili o označevanju in predstavljanju živil, morata biti na etiketi v istem vidnem polju tudi registrirano ime proizvoda in logotip ZOP Evropske unije.

Če se proizvod prodaja pod zasebno znamko, mora biti na embalaži jasno in berljivo navedena oznaka ali ime proizvodnega obrata.“

5.7   Drugo

Drugo

Pristojni organ države članice

Pristojni organ države članice

Kontaktni podatki nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO) kot pristojnega organa v državi članici v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 so posodobljeni.

Skupina vložnikov

Skupina vložnikov

Kontaktni podatki skupine vložnikov so posodobljeni, dodani pa so bili tudi podatki o naravi in sestavi skupine.

Vrsta proizvoda

Sklic na razred proizvoda je spremenjen zaradi uskladitve s Prilogo XI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 668/2014.

Ta sprememba je vnesena tudi v enotni dokument.

Inšpekcijski organ

Inšpekcijski organ

Ime in kontaktni podatki uradnih organov so posodobljeni. Ta oddelek vključuje kontaktne podatke organov, pristojnih za inšpekcijske preglede na nacionalni ravni, tj. nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO) ter generalnega direktorata za konkurenco, varstvo potrošnikov in preprečevanje goljufij (DGCCRF). Dodano je, da so ime in kontaktni podatki certifikacijskega organa dostopni na spletišču inštituta INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

Nacionalne zahteve

Nacionalne zahteve

Specifikaciji proizvoda je dodan oddelek Nacionalne zahteve. Vsebuje preglednico, v kateri so prikazani ključni vidiki, ki jih je treba preveriti, njihove referenčne vrednosti in metode vrednotenja, ki se uporabljajo.

ENOTNI DOKUMENT

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

EU št.: PDO-FR-0137-AM01– 3.12.2020

EU št.: PDO-FR-0137-AM01– 3.12.2020

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [zop ali zgo]

Ime [zop ali zgo]

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ je proizvedeno iz kravjega mleka, je enotne smetanove do bledo rumene barve ter ima nežen vonj po mleku in prijeten okus po sveži smetani in lešnikih.

V ustih se topi, njegova tekstura pa je hkrati čvrsta in gnetljiva, zato je izjemno primerno za izdelavo listnatega testa.

Maslo je lahko soljeno ali nesoljeno.

Maslo ima vrednost pH 6 ali manj.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma krav molznic ne more v celoti izvirati z geografskega območja. Potreb krav molznic po beljakovinah ni vedno mogoče zadovoljiti s krmo z zemljišč, obdelovanih znotraj geografskega območja, vendar mora vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega kot suha snov, izvirati z območja proizvodnje mleka.

Za zagotovitev tesne povezave med geografskim območjem in proizvodom morajo naslednje surovine izvirati z območja proizvodnje mleka:

| — | krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama; |
| --- | --- |

—

krma: vse oblike svežih ali konzerviranih celih žit, trave, zelnatih rastlin in stročnic; slama;

| — | križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže; |
| --- | --- |

—

križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), dane sveže;

| — | koreni in gomolji; |
| --- | --- |

—

koreni in gomolji;

| — | žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje; |
| --- | --- |

—

žitna zrna, vključno s koruzo in proizvodi iz nje;

| — | oljna semena in semena stročnic. |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

Delež dodatne beljakovinske krme s skupno vsebnostjo dušikove snovi v skupni suhi snovi, ki presega 20 %, s poreklom zunaj območja proizvodnje, ne sme preseči 1 200 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto.

Za krmo črede se ne smejo uporabljati:

| — | sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali; |
| --- | --- |

—

sečnina in njeni derivati, kot je opredeljeno v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali;

| — | palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov; |
| --- | --- |

—

palmovo olje, arašidovo olje, sončnično olje, laneno olje, oljčno olje in kokosovo olje v obliki olja; to se ne nanaša na ostanke olja v krmi in olje, uporabljeno kot pomožno tehnološko sredstvo pri proizvodnji koncentratov;

| — | kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi; |
| --- | --- |

—

kakršna koli kemična obdelava (zlasti s sodo in amoniakom) krme, namenjene čredi;

| — | krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO). |
| --- | --- |

—

krma, pridobljena iz gensko spremenjenih organizmov (GSO).

Edini aditivi, dovoljeni v krmi, so encimi in bakterijska cepiva.

Dnevni obrok suhe snovi na kravo molznico mora vključevati:

| — | vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza; |
| --- | --- |

—

vsaj 2 kg krme, ki ni krmna koruza;

| — | najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah). |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % in vsaj 7 kg koruze (v vseh oblikah).

V pašnem obdobju se količina koruze zmanjša na vsaj 1,5 kg.

Če dnevni obrok vključuje sveže križnice (zelje, oljna ogrščica, repa in oljna repica), lahko predstavljajo največ 10 % suhe snovi.

Količina naslednje dodatne krme, dane živalim, je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na koledarsko leto:

| — | žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi; |
| --- | --- |

—

žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi;

| — | oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi; |
| --- | --- |

—

oljna semena in semena stročnic ter iz njih pridobljeni proizvodi;

| — | minerali in iz njih pridobljeni proizvodi; |
| --- | --- |

—

minerali in iz njih pridobljeni proizvodi;

| — | vitamini; |
| --- | --- |

—

vitamini;

| — | stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov. |
| --- | --- |

—

stranski proizvodi fermentacije mikroorganizmov.

Mleko, ki se uporablja za maslo „Beurre Charentes-Poitou“, izvira z opredeljenega geografskega območja v skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Mleko in maslo sta proizvedena na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Maslo je pakirano na geografskem območju v enotah, ki ne presegajo 25 kg.

Embalaža predvsem omogoča, da se maslo oblikuje v obliko, v kateri bo prodano, poleg tega pa ga varuje pred udarci, ki bi ga lahko poškodovali, in vonji, ki bi lahko spremenili njegove lastnosti.

Maslo se nato ohladi, tako da lahko kristalizira ter da se lahko razvijejo njegove arome in tekstura.

Surovo maslo je prepovedano zamrzniti.

Le maslo, ki je že zapakirano in je namenjeno uporabi v živilski industriji ali izvozu, se lahko zamrzne na geografskem območju.

Zamrzniti ga je treba v 30 dneh po proizvodnji. Maslo se zamrzne po kristalizaciji, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla. Ta faza, ki jo spretno upravljajo lokalni gospodarski subjekti, omogoča, da se zagotovijo organoleptične lastnosti zamrznjenega masla in nadzorujejo pogoji, pri katerih se maslo zamrzne, pri čemer se poskrbi, da ni tujih vonjev, za katere je maslo zlasti dojemljivo.

Zamrznjeno maslo se hrani pri temperaturi najmanj –18 °C največ 12 mesecev.

Če je maslo, namenjeno za izvoz, za prevoz zamrznjeno, ga je treba za prodajo potrošnikom odtajati.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih informacij v skladu s pravili o označevanju in predstavljanju živil morata biti na etiketi v istem vidnem polju tudi registrirano ime proizvoda in logotip ZOP Evropske unije.

Če se proizvod prodaja pod zasebno znamko, mora biti na embalaži jasno in berljivo navedena oznaka ali ime proizvodnega obrata.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje ZOP „Beurre Charentes-Poitou“ zajema naslednje departmaje, kantone in občine:

| — | departma Charente v celoti, |
| --- | --- |

—

departma Charente v celoti,

| — | departma Charente-Maritime v celoti, |
| --- | --- |

—

departma Charente-Maritime v celoti,

| — | departma Dordogne: občine v kantonih Périgord Vert Nontronnais (razen občin Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière in Saint-Saud-Lacoussière) in Ribérac (razen občin Celles, Saint-André-de-Double in Saint-Vincent-de-Connezac) ter občine Brantôme en Périgord (samo pooblaščena občina Saint-Crépin-de-Richemont), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers in Servanches, |
| --- | --- |

—

departma Dordogne: občine v kantonih Périgord Vert Nontronnais (razen občin Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière in Saint-Saud-Lacoussière) in Ribérac (razen občin Celles, Saint-André-de-Double in Saint-Vincent-de-Connezac) ter občine Brantôme en Périgord (samo pooblaščena občina Saint-Crépin-de-Richemont), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers in Servanches,

| — | departma Gironde: občine v kantonu Nord-Gironde (razen občin Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée in Virsac) ter občine Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais in Tizac-de-Lapouyade, |
| --- | --- |

—

departma Gironde: občine v kantonu Nord-Gironde (razen občin Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée in Virsac) ter občine Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais in Tizac-de-Lapouyade,

| — | departma Indre: občine Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly in Tournon-Saint-Martin, |
| --- | --- |

—

departma Indre: občine Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly in Tournon-Saint-Martin,

| — | departma Indre-et-Loire: občine v kantonih Descartes (razen občin Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes in Vou) in Sainte-Maure-de-Touraine (razen občin Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil in Trogues), |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: občine v kantonih Descartes (razen občin Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes in Vou) in Sainte-Maure-de-Touraine (razen občin Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil in Trogues),

| — | departma Loire-Atlantique: občine Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson in Vieillevigne, |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: občine Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson in Vieillevigne,

| — | departma Maine-et-Loire: občine v kantonih Cholet, Cholet-2 (razen občin Cernusson, Montilliers in Lys-Haut-Layon (samo pooblaščene občine La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné in Trémont)) in Saint-Macaire-en-Mauges (razen občin May-sur-Evre in Sèvremoine (samo pooblaščene občine La Renaudière, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges in Tillières)) ter občine Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame in Saint-Macaire-du-Bois, |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: občine v kantonih Cholet, Cholet-2 (razen občin Cernusson, Montilliers in Lys-Haut-Layon (samo pooblaščene občine La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné in Trémont)) in Saint-Macaire-en-Mauges (razen občin May-sur-Evre in Sèvremoine (samo pooblaščene občine La Renaudière, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges in Tillières)) ter občine Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame in Saint-Macaire-du-Bois,

| — | departma Deux-Sèvres v celoti, |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres v celoti,

| — | departma Vendée v celoti, |
| --- | --- |

—

departma Vendée v celoti,

| — | departma Vienne v celoti, |
| --- | --- |

—

departma Vienne v celoti,

| — | departma Haute-Vienne: občine v kantonih Châteauponsac (razen občin Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac in Villefavard), Saint-Junien in Val-d’Oire-et-Gartempe ter občine La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres in Videix. |
| --- | --- |

—

departma Haute-Vienne: občine v kantonih Châteauponsac (razen občin Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac in Villefavard), Saint-Junien in Val-d’Oire-et-Gartempe ter občine La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres in Videix.

Označba porekla „Beurre Charentes-Poitou“ je rezervirana za maslo, proizvedeno, pakirano in, če je ustrezno, zamrznjeno v obratih v departmajih Charente, Charente Maritime, Deux-Sèvres, Vendée in Vienne.

Označba porekla se lahko zamenja z „Beurre des Charentes“ za maslo, proizvedeno, pakirano in, če je ustrezno, zamrznjeno v departmajih Charente or Charente-Maritime, ali z „Beurre des Deux-Sèvres“ za maslo, proizvedeno, pakirano in, če je ustrezno, zamrznjeno v departmaju Deux-Sèvres.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ ima teksturo, ki je hkrati čvrsta in gnetljiva, po kateri se razlikuje od drugega masla na trgu, profesionalni peki in mojstri izdelave finega peciva pa ga že dolgo cenijo in iščejo za izdelavo listnatega testa.

Sočasno čvrsta in gnetljiva tekstura masla oziroma, konkretneje, njegova vsebnost maščob sta neposredno povezani s prehrano krav molznic, ki zajema veliko koruze. V tej regiji, kjer je poleti vroče in suho, je mlečna proizvodnja v osnovi odvisna od gojenja žit in krmnih rastlin za krmo črede. Geografsko območje ustreza regiji, ki je že dolgo regija tranzita in prehoda med Pariško in Akvitansko kotlino na eni strani ter Centralnim in Armorikanskim masivom na drugi strani. Geografi jo pogosto opisujejo kot topografski, geološki in podnebni prag. Relief je umirjen. V krajini prevladujejo obsežne ravnine in nizke valovite planote, depresije in na splošno široke doline s položnimi pobočji, ki so na dnu napolnjene z aluvialnimi naplavinami.

Popolnoma oceansko podnebje ob obali hitro preide v spremenjeno oceansko podnebje v notranjosti, kjer v poletnih mesecih obstaja nevarnost vztrajne suše.

V tej regiji, kjer so po tem, ko je ob koncu 19. stoletja epidemija trtne uši zdesetkala vinograde, prešli na mešano poljedelstvo in živinorejo, je podnebje ugodno za gojenje koruze, ki je ena od najstarejših poljščin v Franciji. Gojijo jo za krmo in kmalu je postala eno od osnovnih živil v prehrani krav molznic. Tako kot v preteklosti, se tudi danes živali vzrejajo v bližini ljudi; večino časa preživijo v hlevu in se tam krmijo.

Ustanovitev prve mlečne zadruge blizu kraja Surgères (Charente-Maritime) leta 1888 pomeni začetek specializacije regije za izdelavo masla, ki doda vrednost tam proizvedenemu mleku. V tistem času je bilo surovo maslo edino maslo, ki so ga izdelovali. Iz higienskih razlogov se je na začetku 20. stoletja v mlečni panogi hitro uveljavila pasterizacija, in sicer pri proizvodnji vseh proizvodov, zlasti masla. Pasterizacija je z izboljšavo lastnosti masla ob shranjevanju omogočila njegovo široko distribucijo in prepoznavnost zunaj kraja izvora. Vendar se proizvodnja surovega masla nadaljuje še danes.

Spretnosti izdelovalcev masla so še vedno osredotočene na biološko zorenje smetane. Po tej fazi, ki je ključna za njegovo aromatično kakovost, se maslo razlikuje od industrijsko proizvedenega masla. Strokovno znanje izdelovalcev masla je večinoma v izbiri kultur, ki so zelo primerne za maščobno sestavo lokalno proizvedenega mleka. V zadnjem času je razvoj nadzorovane kristalizacije masla, zlasti za izdelavo finega peciva, omogočil njegovo večjo plastičnost.

Maslo so najprej tržno prodajali pod imenom „Beurre Charentes-Poitou“, ko pa je sektor postal bolj strukturiran in so se zadruge oblikovale v skupine, se je prodajalo tudi po imenoma „Beurre des Charentes“ in „Beurre des Deux-Sèvres“.

Za maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ so značilne konsistentna barva, tekstura in aroma. Je enotne smetanove do bledo rumene barve in se topi v ustih. Njegova tekstura je hkrati čvrsta in gnetljiva, po čemer se razlikuje od drugega masla na trgu.

Maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ izstopa tudi po svojih aromatičnih lastnostih, zlasti po okusu po lešnikih in sveži smetani.

Krma, ki jo dobijo krave molznice, spodbuja nastajanje mleka, ki je bogato z maščobami in zato zelo primerno za predelavo v maslo. Koruza, ki je del prehrane krav molznic vse leto in v znatnih količinah, je eden ključnih elementov, ki določajo lastnosti mleka. Sočasno čvrsta in gnetljiva tekstura masla neposredno izhaja iz prehrane. Zaradi koruze v prehrani krav molznic ima mleko konsistentno vsebnost maščob in naravno visoke ravni nasičenih maščobnih kislin, kar je dobro za gnetljivost.

Poleg tega ta sistem uravnavanja prehrane krav pomeni, da je ta stabilna vse leto, ne glede na lokacijo kmetije znotraj geografskega območja. Ta prehranska stabilnost se izraža v konsistentnosti lastnosti masla „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“, kar cenijo in iščejo uporabniki tega proizvoda, zlasti peki in mojstri izdelave finega peciva. Nadzorovana kristalizacija omogoča večjo priročnost, kadar se maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ uporablja za izdelavo listnatega testa in finega peciva.

Sestava masla razkriva tudi, da je bogato z laktoni, aromatičnimi molekulami, povezanimi s sadnimi notami. Ta bogata aroma je posledica dolgega biološkega zorenja smetane, faze, ki je ključna za aromatično kakovost masla, po kateri se maslo „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ razlikuje od industrijsko proizvedenega masla. Širok nabor spojin, ki nastajajo med zorenjem, daje maslu „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ značilno cvetico arom ter okus po lešnikih in sveži smetani.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---