# Euroopan unionin C 184/5. t

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 184 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta5. toukokuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 184

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta5. toukokuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 18.–21. lokakuuta 2021
  Hyväksytyt tekstit, 19. ja 21. lokakuuta 2021, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2019, on julkaistu EUVL L 47, 25.2.2022 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 18.–21. lokakuuta 2021
  Hyväksytyt tekstit, 19. ja 21. lokakuuta 2021, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2019, on julkaistu EUVL L 47, 25.2.2022 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Hyväksytyt tekstit, 19. ja 21. lokakuuta 2021, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2019, on julkaistu EUVL L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 20. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 184/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta 2021 (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 suosituksista komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käytön vaikuttavuudesta jäsenvaltioissa luonnonkatastrofitilanteissa (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Torstai 21. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 184/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Pandoran papereiden vaikutuksista rahanpesun, veropetosten ja veronkierron torjuntaan (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Puolan oikeusvaltiokriisistä ja EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Tunisian tilanteesta (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoista (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 21. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 184/14 | Euroopan parlamentin suositus 21. lokakuuta 2021 komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. lokakuuta 2021

2022/C 184/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta 2021 (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 suosituksista komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käytön vaikuttavuudesta jäsenvaltioissa luonnonkatastrofitilanteissa (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (2020/2261(INI))

88

Torstai 21. lokakuuta 2021

2022/C 184/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Pandoran papereiden vaikutuksista rahanpesun, veropetosten ja veronkierron torjuntaan (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Puolan oikeusvaltiokriisistä ja EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Tunisian tilanteesta (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoista (2021/2923(RSP))

163

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Torstai 21. lokakuuta 2021

2022/C 184/14

Euroopan parlamentin suositus 21. lokakuuta 2021 komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 184/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – Tulojen tarkistaminen 1. kesäkuuta 2021 voimaan tulleen, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 sekä omia varoja ja muita tuloja koskevien tarkistettujen ennakkoarvioiden seurauksena (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Luotonhallinnoijat ja luotonostajat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi luotonhallinnoijista, luotonostajista ja vakuuksien realisoimisesta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista sekä direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU muuttamisesta | 178 |
| | Torstai 21. lokakuuta 2021 |
| 2022/C 184/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Moottoriajoneuvojen vakuutus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta | 192 |
| 2022/C 184/19 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. lokakuuta 2021

2022/C 184/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – Tulojen tarkistaminen 1. kesäkuuta 2021 voimaan tulleen, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 sekä omia varoja ja muita tuloja koskevien tarkistettujen ennakkoarvioiden seurauksena (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD))

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Luotonhallinnoijat ja luotonostajat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi luotonhallinnoijista, luotonostajista ja vakuuksien realisoimisesta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista sekä direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU muuttamisesta

178

Torstai 21. lokakuuta 2021

2022/C 184/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Moottoriajoneuvojen vakuutus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta

192

2022/C 184/19

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 18.–21. lokakuuta 2021

Hyväksytyt tekstit, 19. ja 21. lokakuuta 2021, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2019, on julkaistu EUVL L 47, 25.2.2022.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 20. lokakuuta 2021

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Pellolta pöytään -strategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 11 artiklan, 13 artiklan, 39 artiklan, 168 artiklan 1 kohdan, 169 artiklan 1 kohdan, 191 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 11 artiklan, 13 artiklan, 39 artiklan, 168 artiklan 1 kohdan, 169 artiklan 1 kohdan, 191 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen vuodelta 2004, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen vuodelta 2004,

| — | ottaa huomioon elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1381 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1381 (1),

| — | ottaa huomioon eläinlääkkeistä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/6 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eläinlääkkeistä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/6 (2),

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (3), yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (4) sekä torjunta-aineita koskevista tilastoista 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2009 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (3), yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (4) sekä torjunta-aineita koskevista tilastoista 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2009 (5),

| — | ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (6),

| — | ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (7), pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY (8) sekä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (7), pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY (8) sekä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (9),

| — | ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY (10), munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY (11), lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 28. kesäkuuta 2007 annetun neuvoston direktiivin 2007/43/EY (12), sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY (13), vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY (14), eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana 22. joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (15), eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (16), tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (17) sekä tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta 22. syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/63/EU (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY (10), munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY (11), lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 28. kesäkuuta 2007 annetun neuvoston direktiivin 2007/43/EY (12), sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY (13), vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY (14), eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana 22. joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (15), eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (16), tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (17) sekä tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta 22. syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/63/EU (18),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (19),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman pölyttäjiä koskevasta EU:n aloitteesta (20) ja 23. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EU) N:o 546/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kasvinsuojeluaineiden mehiläisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnista (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman pölyttäjiä koskevasta EU:n aloitteesta (20) ja 23. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EU) N:o 546/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kasvinsuojeluaineiden mehiläisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnista (21),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (22),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman suojelevasta Euroopasta – puhdasta ilmaa kaikille (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman suojelevasta Euroopasta – puhdasta ilmaa kaikille (23),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (24),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (25),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuutta koskevasta aloitteesta: elintarvikejätteen vähentäminen ja elintarviketurvallisuuden parantaminen (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuutta koskevasta aloitteesta: elintarvikejätteen vähentäminen ja elintarviketurvallisuuden parantaminen (26),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (27) sekä 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (27) sekä 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (28),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman kestävän maatalouden teknisistä ratkaisuista EU:ssa (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman kestävän maatalouden teknisistä ratkaisuista EU:ssa (29),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten kloonaamisesta (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten kloonaamisesta (30),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämaan merkinnästä (31) ja 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämaan merkinnästä (31) ja 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (32),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2020 ”Luonnonvaraisten pölyttäjien suojelu EU:ssa – komission aloitteet eivät ole kantaneet hedelmää”, 5. kesäkuuta 2020 annetun erityiskertomuksen nro 13/2020 ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 5. helmikuuta 2020 annetun erityiskertomuksen nro 05/2020 ”Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö: vaatimatonta edistystä riskien mittaamisessa ja vähentämisessä”, 15. tammikuuta 2019 annetun erityiskertomuksen nro 02/2019 ”Elintarvikkeiden kemialliset vaarat: EU:n elintarviketurvallisuuspolitiikka suojelee meitä, mutta siihen liittyy haasteita”, 14. marraskuuta 2018 annetun erityiskertomuksen 31/2018 ”Eläinten hyvinvointi EU:ssa: kunnianhimoisten tavoitteiden ja käytännön tason täytäntöönpanon välisen kuilun umpeen kurominen” ja 17. tammikuuta 2017 annetun erityiskertomuksen 34/2016 ”Ruokahävikin torjunta: EU:n olisi parannettava elintarvikeketjun tehokkuutta” sekä 19. marraskuuta 2019 annetun erityiskertomuksen 21/2019 mikrobilääkeresistenssin torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2020 ”Luonnonvaraisten pölyttäjien suojelu EU:ssa – komission aloitteet eivät ole kantaneet hedelmää”, 5. kesäkuuta 2020 annetun erityiskertomuksen nro 13/2020 ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 5. helmikuuta 2020 annetun erityiskertomuksen nro 05/2020 ”Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö: vaatimatonta edistystä riskien mittaamisessa ja vähentämisessä”, 15. tammikuuta 2019 annetun erityiskertomuksen nro 02/2019 ”Elintarvikkeiden kemialliset vaarat: EU:n elintarviketurvallisuuspolitiikka suojelee meitä, mutta siihen liittyy haasteita”, 14. marraskuuta 2018 annetun erityiskertomuksen 31/2018 ”Eläinten hyvinvointi EU:ssa: kunnianhimoisten tavoitteiden ja käytännön tason täytäntöönpanon välisen kuilun umpeen kurominen” ja 17. tammikuuta 2017 annetun erityiskertomuksen 34/2016 ”Ruokahävikin torjunta: EU:n olisi parannettava elintarvikeketjun tehokkuutta” sekä 19. marraskuuta 2019 annetun erityiskertomuksen 21/2019 mikrobilääkeresistenssin torjunnasta,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetun Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä vuonna 2020 kartoittavan Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetun Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä vuonna 2020 kartoittavan Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategiasta joulukuussa 2020 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon ”Pellolta pöytään: paikallinen ja alueellinen ulottuvuus” (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategiasta joulukuussa 2020 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon ”Pellolta pöytään: paikallinen ja alueellinen ulottuvuus” (NAT-VII/005),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0271/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiasta annetussa komission tiedonannossa esitetään kokonaisvaltainen lähestymistapa Euroopan elintarvikejärjestelmään, jossa maatalous on keskeinen tekijä elintarvikkeiden tuottajana, ja tunnustetaan kaikkien toimitusketjun toimijoiden keskinäiset yhteydet ja niiden yhteinen vastuu strategian tavoitteiden saavuttamisessa sekä viljelijöiden keskeinen rooli julkishyödykkeiden tuottamisessa, myös ilmastonmuutoksen torjunnassa; katsoo kuitenkin, että strategiassa on mentävä pidemmälle siinä, että otetaan huomioon kuluttajien rooli, oikeudet ja velvollisuudet sekä viljelijöiden pitkän aikavälin taloudellinen kannattavuus; ottaa huomioon, että strategialla on merkittäviä vaikutuksia maatalouden muuhun kuin elintarviketuotantoon, ja katsoo, että tämä on otettava täysimääräisesti huomioon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiasta annetussa komission tiedonannossa esitetään kokonaisvaltainen lähestymistapa Euroopan elintarvikejärjestelmään, jossa maatalous on keskeinen tekijä elintarvikkeiden tuottajana, ja tunnustetaan kaikkien toimitusketjun toimijoiden keskinäiset yhteydet ja niiden yhteinen vastuu strategian tavoitteiden saavuttamisessa sekä viljelijöiden keskeinen rooli julkishyödykkeiden tuottamisessa, myös ilmastonmuutoksen torjunnassa; katsoo kuitenkin, että strategiassa on mentävä pidemmälle siinä, että otetaan huomioon kuluttajien rooli, oikeudet ja velvollisuudet sekä viljelijöiden pitkän aikavälin taloudellinen kannattavuus; ottaa huomioon, että strategialla on merkittäviä vaikutuksia maatalouden muuhun kuin elintarviketuotantoon, ja katsoo, että tämä on otettava täysimääräisesti huomioon;

| B. | ottaa huomioon, että äskettäin julkaistussa yhteisen tutkimuskeskuksen raportissa ”Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy” ja muissa äskettäin tehdyissä tutkimuksissa todetaan, että strategian tavoitteiden täytäntöönpano vaikuttaisi merkittävästi maataloustuotantoon EU:ssa; toteaa, että näissä tutkimuksissa korostetaan, että tarvitaan vankkoja etukäteen tehtäviä tieteellisiä vaikutustenarviointeja, jotka kattavat kestävyyden taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristönäkökulmasta, ja että on otettava huomioon kumulatiiviset vaikutukset, mahdolliset kompromissit, keinot tavoitteiden saavuttamiseksi ja erilaiset viljelymallit eri jäsenvaltioissa osana kaikkia Pellolta pöytään -strategian yhteydessä esitettäviä lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että äskettäin julkaistussa yhteisen tutkimuskeskuksen raportissa ”Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy” ja muissa äskettäin tehdyissä tutkimuksissa todetaan, että strategian tavoitteiden täytäntöönpano vaikuttaisi merkittävästi maataloustuotantoon EU:ssa; toteaa, että näissä tutkimuksissa korostetaan, että tarvitaan vankkoja etukäteen tehtäviä tieteellisiä vaikutustenarviointeja, jotka kattavat kestävyyden taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristönäkökulmasta, ja että on otettava huomioon kumulatiiviset vaikutukset, mahdolliset kompromissit, keinot tavoitteiden saavuttamiseksi ja erilaiset viljelymallit eri jäsenvaltioissa osana kaikkia Pellolta pöytään -strategian yhteydessä esitettäviä lainsäädäntöehdotuksia;

| C. | katsoo, että Euroopan elintarvikejärjestelmän olisi tarjottava korkeatasoinen elintarvike- ja ravitsemusturva tavalla, joka edistää sosiaalista hyvinvointia ja kansanterveyttä, ylläpitää ja palauttaa ekosysteemin terveyttä, ei ylitä maapallon kestokykyä ja varmistaa eläinten terveyden ja hyvinvoinnin; ottaa huomioon, että koko elintarvikejärjestelmällä on tällä hetkellä monia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen sekä ympäristöön, ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, myös metsäkatoon ja ekosysteemien tilan heikkenemiseen EU:n ulkopuolella; toteaa, että meidän on mukautettava tapaa, jolla tuotamme ja kulutamme elintarvikkeita, juomia ja muita maataloustuotteita, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen ja EU:n politiikkojen ja sitoumusten kanssa sekä yleensä ottaen, jotta varmistetaan johdonmukainen tasapaino kestävyyden kolmen pilarin välillä, joihin kuuluvat esimerkiksi ympäristö, ilmasto, biologinen monimuotoisuus, kansanterveys, talous ja elintarvikkeiden kohtuuhintaisuus, eläinten hyvinvointi ja viljelijöiden, kalastajien ja elintarvikeketjun ja maaseutu- ja rannikkoalueiden toimijoiden taloudellinen kannattavuus sekä sosiaaliset näkökohdat kuten työolot ja -ehdot sekä terveys- ja turvallisuusnormit; toteaa, että muita tärkeitä tekijöitä, kuten tutkimus ja innovointi, kauppapolitiikka ja jätepolitiikka, on otettava huomioon; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan elintarvikejärjestelmän olisi tarjottava korkeatasoinen elintarvike- ja ravitsemusturva tavalla, joka edistää sosiaalista hyvinvointia ja kansanterveyttä, ylläpitää ja palauttaa ekosysteemin terveyttä, ei ylitä maapallon kestokykyä ja varmistaa eläinten terveyden ja hyvinvoinnin; ottaa huomioon, että koko elintarvikejärjestelmällä on tällä hetkellä monia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen sekä ympäristöön, ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, myös metsäkatoon ja ekosysteemien tilan heikkenemiseen EU:n ulkopuolella; toteaa, että meidän on mukautettava tapaa, jolla tuotamme ja kulutamme elintarvikkeita, juomia ja muita maataloustuotteita, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen ja EU:n politiikkojen ja sitoumusten kanssa sekä yleensä ottaen, jotta varmistetaan johdonmukainen tasapaino kestävyyden kolmen pilarin välillä, joihin kuuluvat esimerkiksi ympäristö, ilmasto, biologinen monimuotoisuus, kansanterveys, talous ja elintarvikkeiden kohtuuhintaisuus, eläinten hyvinvointi ja viljelijöiden, kalastajien ja elintarvikeketjun ja maaseutu- ja rannikkoalueiden toimijoiden taloudellinen kannattavuus sekä sosiaaliset näkökohdat kuten työolot ja -ehdot sekä terveys- ja turvallisuusnormit; toteaa, että muita tärkeitä tekijöitä, kuten tutkimus ja innovointi, kauppapolitiikka ja jätepolitiikka, on otettava huomioon;

| D. | katsoo, että on välttämätöntä varmistaa Pellolta pöytään -strategiassa ja yhteisessä maatalous- ja kalastuspolitiikassa, EU:n kauppapolitiikassa, vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa, EU:n metsästrategiassa, kiertotalouden toimintasuunnitelmassa, biotalouden toimintaohjelmassa, eurooppalaisessa ilmastolaissa sekä muissa asiaan liittyvissä EU:n politiikoissa ja strategioissa tarkoitettujen toimenpiteiden johdonmukaisuus ja yhtenäisyys; katsoo, että olisi korostettava sitä, että myös kaikkien tuontielintarvikkeiden olisi täytettävä EU:ssa sovellettavat kestävyyttä ja maatalouselintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on välttämätöntä varmistaa Pellolta pöytään -strategiassa ja yhteisessä maatalous- ja kalastuspolitiikassa, EU:n kauppapolitiikassa, vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa, EU:n metsästrategiassa, kiertotalouden toimintasuunnitelmassa, biotalouden toimintaohjelmassa, eurooppalaisessa ilmastolaissa sekä muissa asiaan liittyvissä EU:n politiikoissa ja strategioissa tarkoitettujen toimenpiteiden johdonmukaisuus ja yhtenäisyys; katsoo, että olisi korostettava sitä, että myös kaikkien tuontielintarvikkeiden olisi täytettävä EU:ssa sovellettavat kestävyyttä ja maatalouselintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset;

| E. | ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) arvion mukaan 90 prosenttia maa-alasta muuttuu merkittävästi vuoteen 2050 mennessä ja 75 prosenttia maa-alasta on jo muuttunut merkittävästi; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kosteikkoalueista on jo menetetty (33); toteaa, että biologinen monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää elintarviketurvan, ihmisten hyvinvoinnin ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta; toteaa, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vaarantaa Euroopan ja maailmanlaajuisen maataloustuotannon, elintarvikejärjestelmät ja ravitsemuksen; ottaa huomioon, että maaperän huonontumiseen liittyvien sosiaalisten ja taloudellisten kokonaiskustannusten arvioidaan nousevan maailmanlaajuisesti 5,5–10,5 biljoonaan euroon vuodessa (34); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) arvion mukaan 90 prosenttia maa-alasta muuttuu merkittävästi vuoteen 2050 mennessä ja 75 prosenttia maa-alasta on jo muuttunut merkittävästi; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kosteikkoalueista on jo menetetty (33); toteaa, että biologinen monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää elintarviketurvan, ihmisten hyvinvoinnin ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta; toteaa, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vaarantaa Euroopan ja maailmanlaajuisen maataloustuotannon, elintarvikejärjestelmät ja ravitsemuksen; ottaa huomioon, että maaperän huonontumiseen liittyvien sosiaalisten ja taloudellisten kokonaiskustannusten arvioidaan nousevan maailmanlaajuisesti 5,5–10,5 biljoonaan euroon vuodessa (34);

| F. | ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia maapallon metsäkadosta johtuu maatalouteen käytettävien maa-alueiden laajenemisesta (35); ottaa huomioon, että palmuöljyn, lihan, soijan, kaakaon, maissin, puutavaran ja kumin kysyntä unionissa, myös jalostettujen tuotteiden tai palvelujen muodossa, edistää merkittävästi metsäkatoa, metsien ja maaperän tilan heikkenemistä, ekosysteemien tuhoutumista ja niihin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia unionin ulkopuolisissa maissa, ja panee merkille, että EU:n kulutuksen osuus kaikesta loppukulutuksen aiheuttamasta metsäkadosta on noin kymmenen prosenttia (36); ottaa huomioon, että kestämättömällä kalastuksella on vakavia kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia maapallon metsäkadosta johtuu maatalouteen käytettävien maa-alueiden laajenemisesta (35); ottaa huomioon, että palmuöljyn, lihan, soijan, kaakaon, maissin, puutavaran ja kumin kysyntä unionissa, myös jalostettujen tuotteiden tai palvelujen muodossa, edistää merkittävästi metsäkatoa, metsien ja maaperän tilan heikkenemistä, ekosysteemien tuhoutumista ja niihin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia unionin ulkopuolisissa maissa, ja panee merkille, että EU:n kulutuksen osuus kaikesta loppukulutuksen aiheuttamasta metsäkadosta on noin kymmenen prosenttia (36); ottaa huomioon, että kestämättömällä kalastuksella on vakavia kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen;

| G. | ottaa huomioon, että maataloudesta riippuvaiset osittain luonnonvaraiset luontotyypit, kuten niityt, ovat erityisen uhanalaisia ja niiden suojelutilanne on huomattavasti huonompi kuin muiden, maataloudesta riippumattomien luontotyyppien, sillä maataloudesta riippuvaisista luontotyypeistä 45 prosentin tila arvioidaan huonoksi, kun muiden luontotyyppien kohdalla luku on 31 prosenttia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maataloudesta riippuvaiset osittain luonnonvaraiset luontotyypit, kuten niityt, ovat erityisen uhanalaisia ja niiden suojelutilanne on huomattavasti huonompi kuin muiden, maataloudesta riippumattomien luontotyyppien, sillä maataloudesta riippuvaisista luontotyypeistä 45 prosentin tila arvioidaan huonoksi, kun muiden luontotyyppien kohdalla luku on 31 prosenttia;

| H. | ottaa huomioon, että torjunta-aineiden harkitsematon käyttö on merkittävä maaperän, veden ja ilman pilaantumisen aiheuttaja ja vaikuttaa kielteisesti ihmisten, eläinten ja kasvien terveyteen; katsoo, että siksi on tarpeen tehostaa toimia, jotta vähennetään merkittävästi riippuvuutta haitallisista torjunta-aineista, niistä aiheutuvia riskejä ja niiden käyttöä sekä lannoitteiden ja antibioottien käyttöä; toteaa, että kestävät viljelykäytännöt, kuten integroidun torjunnan, peltometsäviljelyn, agroekologian ja luonnonmukaisen viljelyn sekä täsmäviljelytekniikoiden asianmukainen täytäntöönpano, voivat auttaa löytämään ratkaisuja torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti, ja katsoo, että niitä olisi tuettava; ottaa huomioon, että tieteellinen tutkimus (37) osoittaa, että torjunta-aineiden käyttöä voidaan vähentää merkittävästi haittaamatta kannattavuutta ja tuottavuutta, erityisesti kun siihen yhdistetään kestävien vaihtoehtojen saatavuuden lisääminen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että torjunta-aineiden harkitsematon käyttö on merkittävä maaperän, veden ja ilman pilaantumisen aiheuttaja ja vaikuttaa kielteisesti ihmisten, eläinten ja kasvien terveyteen; katsoo, että siksi on tarpeen tehostaa toimia, jotta vähennetään merkittävästi riippuvuutta haitallisista torjunta-aineista, niistä aiheutuvia riskejä ja niiden käyttöä sekä lannoitteiden ja antibioottien käyttöä; toteaa, että kestävät viljelykäytännöt, kuten integroidun torjunnan, peltometsäviljelyn, agroekologian ja luonnonmukaisen viljelyn sekä täsmäviljelytekniikoiden asianmukainen täytäntöönpano, voivat auttaa löytämään ratkaisuja torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti, ja katsoo, että niitä olisi tuettava; ottaa huomioon, että tieteellinen tutkimus (37) osoittaa, että torjunta-aineiden käyttöä voidaan vähentää merkittävästi haittaamatta kannattavuutta ja tuottavuutta, erityisesti kun siihen yhdistetään kestävien vaihtoehtojen saatavuuden lisääminen;

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU:n jäsenvaltioista vietiin luvan kanssa ulkomaille yli 81 000 tonnia torjunta-aineita, jotka sisälsivät unionissa kiellettyjä aineita (38); ottaa huomioon, että nämä vaaralliset torjunta-aineet aiheuttavat vielä suurempia riskejä kohdemaissa, koska käyttöolosuhteet (esimerkiksi suojavarusteet, lentolevitys) eivät aina ole yhtä tarkat kuin EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä kielletyt torjunta-aineet voivat palata EU:n markkinoille tuontielintarvikkeissa olevina jääminä; ottaa huomioon, että seurantaohjelmat ovat osoittaneet, että useiden sellaisten torjunta-aineiden jäämiä, joiden käyttö on kielletty EU:ssa, on havaittu EU:n markkinoilla myydyissä elintarvikkeissa ja että 4,5 prosentissa tapauksista on jopa ylitetty näiden aineiden jäämille kuluttajien turvallisuuden varmistamiseksi vahvistetut enimmäismäärät (39); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU:n jäsenvaltioista vietiin luvan kanssa ulkomaille yli 81 000 tonnia torjunta-aineita, jotka sisälsivät unionissa kiellettyjä aineita (38); ottaa huomioon, että nämä vaaralliset torjunta-aineet aiheuttavat vielä suurempia riskejä kohdemaissa, koska käyttöolosuhteet (esimerkiksi suojavarusteet, lentolevitys) eivät aina ole yhtä tarkat kuin EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä kielletyt torjunta-aineet voivat palata EU:n markkinoille tuontielintarvikkeissa olevina jääminä; ottaa huomioon, että seurantaohjelmat ovat osoittaneet, että useiden sellaisten torjunta-aineiden jäämiä, joiden käyttö on kielletty EU:ssa, on havaittu EU:n markkinoilla myydyissä elintarvikkeissa ja että 4,5 prosentissa tapauksista on jopa ylitetty näiden aineiden jäämille kuluttajien turvallisuuden varmistamiseksi vahvistetut enimmäismäärät (39);

| J. | ottaa huomioon, että ylipaino ja lihavuus lisääntyvät nopeasti EU:ssa (40) ja joka toinen aikuinen on ylipainoinen tai lihava (41); toteaa, että ylipainon ja lihavuuden syyt ovat monitahoisia, mutta huono ruokavalio ja ravinto ovat keskeisiä ylipainon ja lihavuuden yleisyyteen johtavia tekijöitä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ylipaino ja lihavuus lisääntyvät nopeasti EU:ssa (40) ja joka toinen aikuinen on ylipainoinen tai lihava (41); toteaa, että ylipainon ja lihavuuden syyt ovat monitahoisia, mutta huono ruokavalio ja ravinto ovat keskeisiä ylipainon ja lihavuuden yleisyyteen johtavia tekijöitä;

| K. | ottaa huomioon, että EU:ssa vuonna 2017 epäterveellinen ruokavalio oli syynä arviolta yli 950 000:een pääasiassa sydän- ja verisuonitaudeista ja syöpäsairauksista johtuvaan kuolemaan ja sen vuoksi menetettiin yli 16 miljoonaa tervettä elinvuotta (42); ottaa huomioon, että myös altistuminen hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden pakkausten kautta on kasvava uhka kansanterveydelle (43); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:ssa vuonna 2017 epäterveellinen ruokavalio oli syynä arviolta yli 950 000:een pääasiassa sydän- ja verisuonitaudeista ja syöpäsairauksista johtuvaan kuolemaan ja sen vuoksi menetettiin yli 16 miljoonaa tervettä elinvuotta (42); ottaa huomioon, että myös altistuminen hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden pakkausten kautta on kasvava uhka kansanterveydelle (43);

| L. | ottaa huomioon, että noin puolet ihmisissä vuodesta 1940 lähtien ilmenneistä zoonooseista on seurausta maankäytön muutoksista (44); katsoo, että eläinten terveys on olennainen osa kaikkia kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja että eläinten terveyteen kohdistuvat vaikutukset vaikuttavat suoraan elintarvikejärjestelmän kestävyyteen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että noin puolet ihmisissä vuodesta 1940 lähtien ilmenneistä zoonooseista on seurausta maankäytön muutoksista (44); katsoo, että eläinten terveys on olennainen osa kaikkia kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja että eläinten terveyteen kohdistuvat vaikutukset vaikuttavat suoraan elintarvikejärjestelmän kestävyyteen;

| M. | ottaa huomioon, että EU:ssa syntyy vuosittain arviolta 88 miljoonaa tonnia elintarvikejätettä ja siihen liittyvät kustannukset ovat arviolta 143 miljardia euroa (45); katsoo, että elintarvikejätteen ympäristövaikutukset ovat mittavat ja sen osuus on noin 6 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (46); ottaa huomioon, että elintarvikejätteen suurimmat aiheuttajat EU:ssa ovat kotitaloudet (53 prosenttia) ja jalostus (19 prosenttia) (47); ottaa huomioon, että 10 prosenttia EU:n elintarvikejätteestä liittyy päivämäärämerkintään ja kuluttajien vääriin käsityksiin päivämäärämerkintäjärjestelmän lukemisesta ja käytöstä (48); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU:ssa syntyy vuosittain arviolta 88 miljoonaa tonnia elintarvikejätettä ja siihen liittyvät kustannukset ovat arviolta 143 miljardia euroa (45); katsoo, että elintarvikejätteen ympäristövaikutukset ovat mittavat ja sen osuus on noin 6 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (46); ottaa huomioon, että elintarvikejätteen suurimmat aiheuttajat EU:ssa ovat kotitaloudet (53 prosenttia) ja jalostus (19 prosenttia) (47); ottaa huomioon, että 10 prosenttia EU:n elintarvikejätteestä liittyy päivämäärämerkintään ja kuluttajien vääriin käsityksiin päivämäärämerkintäjärjestelmän lukemisesta ja käytöstä (48);

| N. | ottaa huomioon, että antibioottien myynti eurooppalaisille karjatiloille väheni 18,5 prosenttia vuosina 2011–2016 (49), mikä johti antibioottien määrän vähenemiseen maataloudessa 35 prosentilla vuosina 2011–2018, ja useimmissa jäsenvaltioissa elintarviketuotantoeläimillä käytettävien mikrobilääkkeiden kulutus on vähäisempää tai paljon vähäisempää kuin ihmisillä käytettävien mikrobilääkkeiden kulutus (50); toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja ja joidenkin mikrobilääkkeiden kulutus on edelleen liian suurta (51); ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on merkittävä uhka ihmisten terveydelle; ottaa huomioon, että antibioottien käytön vähentäminen ja minimointi kotieläintaloudessa auttaa hidastamaan mikrobilääkeresistenssin syntymistä ja leviämistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että antibioottien myynti eurooppalaisille karjatiloille väheni 18,5 prosenttia vuosina 2011–2016 (49), mikä johti antibioottien määrän vähenemiseen maataloudessa 35 prosentilla vuosina 2011–2018, ja useimmissa jäsenvaltioissa elintarviketuotantoeläimillä käytettävien mikrobilääkkeiden kulutus on vähäisempää tai paljon vähäisempää kuin ihmisillä käytettävien mikrobilääkkeiden kulutus (50); toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja ja joidenkin mikrobilääkkeiden kulutus on edelleen liian suurta (51); ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on merkittävä uhka ihmisten terveydelle; ottaa huomioon, että antibioottien käytön vähentäminen ja minimointi kotieläintaloudessa auttaa hidastamaan mikrobilääkeresistenssin syntymistä ja leviämistä;

| O. | toteaa, että hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) julkaisi jo vuonna 2018 erityiskertomuksensa ”Impacts of Global Warming of 1.5 oC”, jossa todettiin, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttäisi nopeita, kauaskantoisia ja ennennäkemättömiä muutoksia kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen aiheuttavat elintarviketurvalle ja elinkeinoille yhä suurempia uhkia toistuvien kuivuuksien, tulvien, metsäpalojen ja uusien tuholaisten muodossa; ottaa huomioon, että elintarvikejärjestelmät aiheuttavat 29 prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä ja vaikuttavat syvästi ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, veteen, ilmaan, maaperään ja hiilinieluihin; ottaa huomioon, että EU:n maatalousala tuottaa noin 10 prosenttia EU:n kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja niin, että maatalouden osuus kansallisista kasvihuonekaasupäästöistä on 3–33 prosenttia (52); |
| --- | --- |

O.

toteaa, että hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) julkaisi jo vuonna 2018 erityiskertomuksensa ”Impacts of Global Warming of 1.5 oC”, jossa todettiin, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttäisi nopeita, kauaskantoisia ja ennennäkemättömiä muutoksia kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen aiheuttavat elintarviketurvalle ja elinkeinoille yhä suurempia uhkia toistuvien kuivuuksien, tulvien, metsäpalojen ja uusien tuholaisten muodossa; ottaa huomioon, että elintarvikejärjestelmät aiheuttavat 29 prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä ja vaikuttavat syvästi ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, veteen, ilmaan, maaperään ja hiilinieluihin; ottaa huomioon, että EU:n maatalousala tuottaa noin 10 prosenttia EU:n kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja niin, että maatalouden osuus kansallisista kasvihuonekaasupäästöistä on 3–33 prosenttia (52);

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan maatalouden kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet noin 20 prosenttia vuodesta 1990; ottaa huomioon, että maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ovat hidastuneet huomattavasti vuodesta 2012 ja joinakin vuosina päästöt ovat jopa lisääntyneet (53); ottaa huomioon, että maatalous voi edistää aktiivisesti hiilen sitomista lisäämällä luonnollisia hiilinieluja sitä kautta, että otetaan käyttöön luontoon ja ekosysteemeihin perustuvia ratkaisuja, kuten laajoja viljelykiertoja, sekaviljelyä, permakulttuuria, peltometsäviljelyä, metsänhoitoa, agroekologiaa ja ekosysteemien ennallistamista ja erityisesti turvealueiden ennallistamista ja ylläpitoa keinona lisätä luonnollisia hiilinieluja ja sitomista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan maatalouden kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet noin 20 prosenttia vuodesta 1990; ottaa huomioon, että maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ovat hidastuneet huomattavasti vuodesta 2012 ja joinakin vuosina päästöt ovat jopa lisääntyneet (53); ottaa huomioon, että maatalous voi edistää aktiivisesti hiilen sitomista lisäämällä luonnollisia hiilinieluja sitä kautta, että otetaan käyttöön luontoon ja ekosysteemeihin perustuvia ratkaisuja, kuten laajoja viljelykiertoja, sekaviljelyä, permakulttuuria, peltometsäviljelyä, metsänhoitoa, agroekologiaa ja ekosysteemien ennallistamista ja erityisesti turvealueiden ennallistamista ja ylläpitoa keinona lisätä luonnollisia hiilinieluja ja sitomista;

| Q. | ottaa huomioon, että maatalous on EU:n kolmanneksi suurin PM10-päästöjen lähde, kuten Euroopan ympäristökeskus on korostanut; ottaa huomioon, että maatalouden ammoniakkipäästöt (NH3) aiheuttavat osaltaan suurten hiukkaspitoisuuksien jaksoja, joita on havaittu keväisin kaikkialla Euroopassa, ja että niillä on sekä lyhyen että pitkän aikavälin terveysvaikutuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että maatalous on EU:n kolmanneksi suurin PM10-päästöjen lähde, kuten Euroopan ympäristökeskus on korostanut; ottaa huomioon, että maatalouden ammoniakkipäästöt (NH3) aiheuttavat osaltaan suurten hiukkaspitoisuuksien jaksoja, joita on havaittu keväisin kaikkialla Euroopassa, ja että niillä on sekä lyhyen että pitkän aikavälin terveysvaikutuksia;

| R. | ottaa huomioon, että EU kuluttaa seitsemän kertaa enemmän typpeä ja kolme kertaa enemmän fosforia kuin maapallon sietokyvyn rajoissa voidaan pitää kestävänä ja oikeudenmukaisena (54); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU kuluttaa seitsemän kertaa enemmän typpeä ja kolme kertaa enemmän fosforia kuin maapallon sietokyvyn rajoissa voidaan pitää kestävänä ja oikeudenmukaisena (54);

| S. | katsoo, että tarvitaan enemmän elinkaarta koskevia tietoja sekä parempaa toimitusketjua koskevien tietojen jäljittämistä ja seurantaa, jotta voidaan mitata edistymistä Euroopan elintarvikejärjestelmän ympäristövaikutusten vähentämisessä; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että tarvitaan enemmän elinkaarta koskevia tietoja sekä parempaa toimitusketjua koskevien tietojen jäljittämistä ja seurantaa, jotta voidaan mitata edistymistä Euroopan elintarvikejärjestelmän ympäristövaikutusten vähentämisessä;

| T. | toteaa, että perhetiloihin perustuva ja monista erilaisista viljelymalleista koostuva eurooppalainen monimuotoinen maatalouselintarvikealan malli on EU:n talouden ja yhteiskunnan keskeinen osatekijä, ja katsoo, että sillä on varmistettava kilpailukykyinen, korkealaatuinen ja monipuolinen elintarviketuotanto, elintarviketurva, paikalliset toimitusketjut, hyvät maatalouskäytännöt, maan ja vesivarojen suojelu, korkeat ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat normit sekä elinvoimaiset maaseutualueet kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että asianmukaisesti tuetulla maatalouspolitiikalla edistetään siirtymistä paikallisempiin toimitusketjuihin ja kestävämpiin maatalouskäytäntöihin, joilla saavutetaan korkeammat ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat normit; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että perhetiloihin perustuva ja monista erilaisista viljelymalleista koostuva eurooppalainen monimuotoinen maatalouselintarvikealan malli on EU:n talouden ja yhteiskunnan keskeinen osatekijä, ja katsoo, että sillä on varmistettava kilpailukykyinen, korkealaatuinen ja monipuolinen elintarviketuotanto, elintarviketurva, paikalliset toimitusketjut, hyvät maatalouskäytännöt, maan ja vesivarojen suojelu, korkeat ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat normit sekä elinvoimaiset maaseutualueet kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että asianmukaisesti tuetulla maatalouspolitiikalla edistetään siirtymistä paikallisempiin toimitusketjuihin ja kestävämpiin maatalouskäytäntöihin, joilla saavutetaan korkeammat ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat normit;

| U. | katsoo, että on tärkeää korostaa sitä, että strategian tavoitteiden saavuttamisessa mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on keskeinen rooli EU:n maatalouselintarvikealalla toimitusketjun kaikissa vaiheissa jalostuksesta vähittäiskauppaan asti; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että on tärkeää korostaa sitä, että strategian tavoitteiden saavuttamisessa mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on keskeinen rooli EU:n maatalouselintarvikealalla toimitusketjun kaikissa vaiheissa jalostuksesta vähittäiskauppaan asti;

| V. | katsoo, että maatalousalan on jatkossakin tuotettava turvallista ja ravitsevaa ruokaa ja samalla ylläpidettävä ja hoidettava maata kestävämmin, ja toteaa, että kaikki tämä torjuu maaseutualueiden väestökatoa; ottaa huomioon, että eurooppalaiset maanviljelijät täyttävät tiukimmat maailmanlaajuiset vaatimukset ja toimittavat korkealaatuisia elintarvikkeita paitsi unionin kansalaisille myös muualle maailmaan; toteaa, että maatalousalalla on myös valtava strateginen arvo mutta hieman yli vuosikymmenessä on lakkautettu useita miljoonia maatiloja, yli kolmasosa kaikista Euroopan maatiloista, joista suurin osa on pieniä perheyrityksiä; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että maatalousalan on jatkossakin tuotettava turvallista ja ravitsevaa ruokaa ja samalla ylläpidettävä ja hoidettava maata kestävämmin, ja toteaa, että kaikki tämä torjuu maaseutualueiden väestökatoa; ottaa huomioon, että eurooppalaiset maanviljelijät täyttävät tiukimmat maailmanlaajuiset vaatimukset ja toimittavat korkealaatuisia elintarvikkeita paitsi unionin kansalaisille myös muualle maailmaan; toteaa, että maatalousalalla on myös valtava strateginen arvo mutta hieman yli vuosikymmenessä on lakkautettu useita miljoonia maatiloja, yli kolmasosa kaikista Euroopan maatiloista, joista suurin osa on pieniä perheyrityksiä;

| W. | katsoo, että Euroopan maatalouden siirtyminen kohti kestävämpiä käytäntöjä ja kiertotaloutta edellyttää huomattavia investointeja sekä riittäviä rahoituksensaantimahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Euroopan investointipankki on sitoutunut lisäämään ilmastotoimiin ja ympäristön kestävyyteen tehtävien investointien rahoitusta siten, että niiden osuus sen toimista on 50 prosenttia vuonna 2025 ja sen jälkeen; katsoo, että tätä voitaisiin hyödyntää sellaisten teknologioiden käyttöön ottamiseksi, jotka edistävät kestäviä käytäntöjä ja vahvistavat maatalouden yhteyttä kiertotalouteen; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että Euroopan maatalouden siirtyminen kohti kestävämpiä käytäntöjä ja kiertotaloutta edellyttää huomattavia investointeja sekä riittäviä rahoituksensaantimahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Euroopan investointipankki on sitoutunut lisäämään ilmastotoimiin ja ympäristön kestävyyteen tehtävien investointien rahoitusta siten, että niiden osuus sen toimista on 50 prosenttia vuonna 2025 ja sen jälkeen; katsoo, että tätä voitaisiin hyödyntää sellaisten teknologioiden käyttöön ottamiseksi, jotka edistävät kestäviä käytäntöjä ja vahvistavat maatalouden yhteyttä kiertotalouteen;

| X. | ottaa huomioon, että maaperän hyvä terveys lisää maapallon kykyä elintarvikkeiden tuotantoon, veden suodatukseen ja hiilen sitomiseen ja edistää siten paitsi ilmaston vakauttamista myös elintarviketurvan varmistamista, biologisen monimuotoisuuden palauttamista, viljelymaamme suojelua ja terveellisemmän elintarvikejärjestelmän rakentamista; ottaa huomioon, että uudistuva maatalous lähestymistapana elintarviketuotantoon ja maankäyttöön voisi lieventää näitä haasteita ja auttaa siirtymään erittäin selviytymiskykyiseen maatalousjärjestelmään, joka perustuu maan ja maaperän asianmukaiseen hoitoon; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että maaperän hyvä terveys lisää maapallon kykyä elintarvikkeiden tuotantoon, veden suodatukseen ja hiilen sitomiseen ja edistää siten paitsi ilmaston vakauttamista myös elintarviketurvan varmistamista, biologisen monimuotoisuuden palauttamista, viljelymaamme suojelua ja terveellisemmän elintarvikejärjestelmän rakentamista; ottaa huomioon, että uudistuva maatalous lähestymistapana elintarviketuotantoon ja maankäyttöön voisi lieventää näitä haasteita ja auttaa siirtymään erittäin selviytymiskykyiseen maatalousjärjestelmään, joka perustuu maan ja maaperän asianmukaiseen hoitoon;

| Y. | katsoo, että on tärkeää, että kuluttajille annetaan kattavasti tietoa ja että heillä on mahdollisuus tehdä ja he pystyvät tekemään tietoon perustuvia elintarvikevalintoja; katsoo, että tämä edellyttää tervettä ja moitteetonta elintarvikeympäristöä, jolla taataan avoimuus ja varmistetaan, että terveellinen ja kestävä valinta on myös helppo ja kohtuuhintainen valinta, ja kannustaa ja rohkaisee ihmisten terveyttä tukevia kulutusmalleja varmistaen samalla luonnonvarojen ja henkilöresurssien kestävän käytön ja eläinten hyvinvoinnin korkean tason; katsoo, että pelkillä tiedotus-, koulutus- ja valistuskampanjoilla ei saavuteta vaadittua muutosta kohti kestävämpiä ja terveellisempiä kuluttajien valintoja, koska näihin voivat vaikuttaa esimerkiksi normit ja käytännöt, hinta, mukavuus, tottumukset ja elintarvikevalikoiman esillepanotapa; katsoo kuitenkin, että tietoisilla kansalaisilla ja valistuksella voi olla merkittävä rooli Euroopan ilmastoa, resurssitehokkuutta ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa kysyntäpuolelta; katsoo, että ravintosisällön ja alkuperän pakollinen merkitseminen sekä ymmärrettävät tiedot eläinten hyvinvoinnista ja kestävyydestä periaatteessa kaikissa elintarvikkeissa sekä julkinen tieto todellisista tuotantokustannuksista voivat auttaa ohjaamaan kuluttajia terveelliseen, kestävään ja turvalliseen ravitsemukseen; katsoo, että myös kuluttajille annettavaa tietoa olisi mukautettava digitaaliseen aikakauteen kuitenkin siten, että ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että on tärkeää, että kuluttajille annetaan kattavasti tietoa ja että heillä on mahdollisuus tehdä ja he pystyvät tekemään tietoon perustuvia elintarvikevalintoja; katsoo, että tämä edellyttää tervettä ja moitteetonta elintarvikeympäristöä, jolla taataan avoimuus ja varmistetaan, että terveellinen ja kestävä valinta on myös helppo ja kohtuuhintainen valinta, ja kannustaa ja rohkaisee ihmisten terveyttä tukevia kulutusmalleja varmistaen samalla luonnonvarojen ja henkilöresurssien kestävän käytön ja eläinten hyvinvoinnin korkean tason; katsoo, että pelkillä tiedotus-, koulutus- ja valistuskampanjoilla ei saavuteta vaadittua muutosta kohti kestävämpiä ja terveellisempiä kuluttajien valintoja, koska näihin voivat vaikuttaa esimerkiksi normit ja käytännöt, hinta, mukavuus, tottumukset ja elintarvikevalikoiman esillepanotapa; katsoo kuitenkin, että tietoisilla kansalaisilla ja valistuksella voi olla merkittävä rooli Euroopan ilmastoa, resurssitehokkuutta ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa kysyntäpuolelta; katsoo, että ravintosisällön ja alkuperän pakollinen merkitseminen sekä ymmärrettävät tiedot eläinten hyvinvoinnista ja kestävyydestä periaatteessa kaikissa elintarvikkeissa sekä julkinen tieto todellisista tuotantokustannuksista voivat auttaa ohjaamaan kuluttajia terveelliseen, kestävään ja turvalliseen ravitsemukseen; katsoo, että myös kuluttajille annettavaa tietoa olisi mukautettava digitaaliseen aikakauteen kuitenkin siten, että ketään ei jätetä jälkeen;

| Z. | toteaa, että Välimeren ruokavalio, jonka Unesco tunnusti vuonna 2010 aineettomaksi kulttuuriperinnöksi, tunnetaan terveellisenä ja tasapainoisena ruokavaliona, jolla on suuri ravitsemuksellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen arvo ja joka perustuu alueen ja biologisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen, jolla varmistetaan kalastukseen, kestävään metsästykseen ja maatalouteen liittyvän perinteisen toiminnan ja perinteisten käsityötaitojen säilyttäminen ja kehittäminen ja jolla on suojeleva rooli pääasiallisten kroonisten rappeutumissairauksien primaari- ja sekundaaripreventiossa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Välimeren ruokavalio, jonka Unesco tunnusti vuonna 2010 aineettomaksi kulttuuriperinnöksi, tunnetaan terveellisenä ja tasapainoisena ruokavaliona, jolla on suuri ravitsemuksellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen arvo ja joka perustuu alueen ja biologisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen, jolla varmistetaan kalastukseen, kestävään metsästykseen ja maatalouteen liittyvän perinteisen toiminnan ja perinteisten käsityötaitojen säilyttäminen ja kehittäminen ja jolla on suojeleva rooli pääasiallisten kroonisten rappeutumissairauksien primaari- ja sekundaaripreventiossa;

| AA. | katsoo, että vesi ja maatalous ovat erottamattomasti yhteydessä toisiinsa ja että kestävä vesihuolto maatalousalalla on ratkaisevan tärkeää laadukkaiden ja riittävien elintarvikkeiden tuotannon ja vesivarojen suojelun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että vesi ja maatalous ovat erottamattomasti yhteydessä toisiinsa ja että kestävä vesihuolto maatalousalalla on ratkaisevan tärkeää laadukkaiden ja riittävien elintarvikkeiden tuotannon ja vesivarojen suojelun mahdollistamiseksi;

| AB. | ottaa huomioon, että elintarvikemarkkinoiden globalisaatio on lisääntynyt, mikä on lisännyt unionin ja unionin ulkopuolisten maiden välisten vapaakauppasopimusten merkitystä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että elintarvikemarkkinoiden globalisaatio on lisääntynyt, mikä on lisännyt unionin ja unionin ulkopuolisten maiden välisten vapaakauppasopimusten merkitystä;

| AC. | katsoo, että nyt voimassa olevien ympäristönormien täytäntöönpanon seurauksena saadut tulokset on otettava huomioon; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että nyt voimassa olevien ympäristönormien täytäntöönpanon seurauksena saadut tulokset on otettava huomioon;

| AD. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama vakava tilanne on vaikuttanut unionin elintarvikeketjun kaikkiin toimijoihin alkutuotannosta aina hotelli- ja ravintola-alaan; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama vakava tilanne on vaikuttanut unionin elintarvikeketjun kaikkiin toimijoihin alkutuotannosta aina hotelli- ja ravintola-alaan;

| AE. | ottaa huomioon, että unionin elintarvikejärjestelmällä on ollut keskeinen rooli covid-19-pandemian aikana ja että se on osoittanut selviytymiskykynsä, kun viljelijät ja heidän osuuskuntansa ja tuottajajärjestönsä, elintarvikearvoketjussa työskentelevät työntekijät, jalostajat, jakelijat ja vähittäismyyjät ovat tehneet yhteistyötä vaikeissa olosuhteissa, myös sulkutoimien aikana, ja terveysriskeille alttiina varmistaakseen, että unionin kuluttajat saavat jatkuvasti turvallisia, kohtuuhintaisia ja korkealaatuisia tuotteita esteettä ja kunnioittaen samalla sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä; ottaa huomioon, että EU:n sisämarkkinat ja maatalousjärjestelmä selvisivät suurelta osin ja nopeasti toimituskatkoksista covid-19-kriisin aikana, mutta kriisi kuitenkin paljasti tiettyjä haavoittuvuuksia monimutkaisissa elintarvikeketjuissa, mikä osoittaa, että on tarpeen varmistaa elintarviketurva, selviytymiskyky ja lyhyet toimitusketjut pitkällä aikavälillä; katsoo, että tässä yhteydessä on tärkeää korostaa elintarviketurvan ja toimitusketjujen turvallisuuden merkitystä kaikille unionin kansalaisille sekä sitä, että viljelijöillä pitää olla käytettävissään kaikki tarvittavat välineet monipuolisen ruoan tuottamiseksi kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että unionin elintarvikejärjestelmällä on ollut keskeinen rooli covid-19-pandemian aikana ja että se on osoittanut selviytymiskykynsä, kun viljelijät ja heidän osuuskuntansa ja tuottajajärjestönsä, elintarvikearvoketjussa työskentelevät työntekijät, jalostajat, jakelijat ja vähittäismyyjät ovat tehneet yhteistyötä vaikeissa olosuhteissa, myös sulkutoimien aikana, ja terveysriskeille alttiina varmistaakseen, että unionin kuluttajat saavat jatkuvasti turvallisia, kohtuuhintaisia ja korkealaatuisia tuotteita esteettä ja kunnioittaen samalla sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä; ottaa huomioon, että EU:n sisämarkkinat ja maatalousjärjestelmä selvisivät suurelta osin ja nopeasti toimituskatkoksista covid-19-kriisin aikana, mutta kriisi kuitenkin paljasti tiettyjä haavoittuvuuksia monimutkaisissa elintarvikeketjuissa, mikä osoittaa, että on tarpeen varmistaa elintarviketurva, selviytymiskyky ja lyhyet toimitusketjut pitkällä aikavälillä; katsoo, että tässä yhteydessä on tärkeää korostaa elintarviketurvan ja toimitusketjujen turvallisuuden merkitystä kaikille unionin kansalaisille sekä sitä, että viljelijöillä pitää olla käytettävissään kaikki tarvittavat välineet monipuolisen ruoan tuottamiseksi kestävällä tavalla;

| AF. | ottaa huomioon, että vaikka viljelijöiden oikeudet on kirjattu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevaan FAO:n kansainväliseen sopimukseen vuonna 2004, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt ovat usein olleet ristiriidassa niiden kanssa ja vaarantaneet paikalliset, perinteiset ja alkuperäiset kylvömenetelmät; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että vaikka viljelijöiden oikeudet on kirjattu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevaan FAO:n kansainväliseen sopimukseen vuonna 2004, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt ovat usein olleet ristiriidassa niiden kanssa ja vaarantaneet paikalliset, perinteiset ja alkuperäiset kylvömenetelmät;

| AG. | ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointi ja terveys kiinnostavat kuluttajia yhä enemmän; ottaa huomioon, että eläinten hyvinvoinnin korkea taso on tärkeä kestävän kehityksen kannalta ja että se voi vahvistaa eurooppalaisten viljelijöiden taloudellista ja ekologista kestävyyttä luomalla uudet markkinat, joilla viljelijät voivat myydä tuotteita korkeampien eläinten hyvinvointia koskevien normien pohjalta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut arvioivansa ja tarkistavansa voimassa olevaa eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä, myös eläinten kuljetusta ja teurastusta koskevaa lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että horisontaaliset säännöt, joilla suojellaan eläimiä tuotantolaitoksissa, yhdistettynä tieteeseen perustuviin lajikohtaisiin eläinten hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin kaikkien tuotantoeläinten osalta hyödyttäisivät merkittävästi eläinten hyvinvointia; ottaa huomioon, että siirtymäkaudet ja viljelijöille myönnettävä tuki ovat olennaisen tärkeitä lainsäädännön muutoksissa, jotka mahdollistavat kestävämmän viljelyn ja parantavat eläinten hyvinvointia; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointi ja terveys kiinnostavat kuluttajia yhä enemmän; ottaa huomioon, että eläinten hyvinvoinnin korkea taso on tärkeä kestävän kehityksen kannalta ja että se voi vahvistaa eurooppalaisten viljelijöiden taloudellista ja ekologista kestävyyttä luomalla uudet markkinat, joilla viljelijät voivat myydä tuotteita korkeampien eläinten hyvinvointia koskevien normien pohjalta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut arvioivansa ja tarkistavansa voimassa olevaa eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä, myös eläinten kuljetusta ja teurastusta koskevaa lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että horisontaaliset säännöt, joilla suojellaan eläimiä tuotantolaitoksissa, yhdistettynä tieteeseen perustuviin lajikohtaisiin eläinten hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin kaikkien tuotantoeläinten osalta hyödyttäisivät merkittävästi eläinten hyvinvointia; ottaa huomioon, että siirtymäkaudet ja viljelijöille myönnettävä tuki ovat olennaisen tärkeitä lainsäädännön muutoksissa, jotka mahdollistavat kestävämmän viljelyn ja parantavat eläinten hyvinvointia;

| AH. | toteaa, että maantieteelliset merkinnät ovat peräisin unionin ikivanhasta perinnöstä ja ne ovat seurausta ihmisen sopeutumisesta ympäristöönsä ja EU:n identiteetin ilmaus; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että maantieteelliset merkinnät ovat peräisin unionin ikivanhasta perinnöstä ja ne ovat seurausta ihmisen sopeutumisesta ympäristöönsä ja EU:n identiteetin ilmaus;

| AI. | katsoo, että on erittäin tärkeää puuttua elintarvikepetoksiin ja vilpillisiin käytäntöihin tunnistamalla ja tutkimalla petoksia; |
| --- | --- |

AI.

katsoo, että on erittäin tärkeää puuttua elintarvikepetoksiin ja vilpillisiin käytäntöihin tunnistamalla ja tutkimalla petoksia;

1.

pitää Pellolta pöytään -strategian pyrkimyksiä ja tavoitteita tärkeänä askeleena kohti kestävää, oikeudenmukaista, terveellistä, eläinystävällistä, alueellisempaa, monipuolista ja selviytymiskykyistä elintarvikejärjestelmää, joka on keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet; korostaa, että terveiden ihmisten, terveiden yhteiskuntien, terveiden eläinten ja terveen maapallon välillä on erottamattomia yhteyksiä; korostaa, että tämä strategia on olennaisen tärkeä, jotta elintarvikejärjestelmä, mukaan lukien eläin- ja kasvintuotanto, saadaan pysymään maapallon sietokyvyn rajoissa, ja korostaa samalla, että on tärkeää saavuttaa kunnolliset työolot ja -ehdot ja oikeudenmukaiset mahdollisuudet koko elintarvikkeiden arvoketjussa ja että on saatava aikaan sopiva ja tasapainoinen toimintapoliittinen lähestymistapa; kannustaa komissiota muuntamaan strategian mahdollisimman pian konkreettisiksi lainsäädäntötoimiksi ja muiksi toimiksi, joita täydennetään asianmukaisilla siirtymävaiheen rahoitustukimekanismeilla;

Toiminnan tarve

Toiminnan tarve

| 2. | muistuttaa, että vaikutustenarvioinnit ovat olennainen osa EU:n sääntöjen laatimista koskevaa prosessia; suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, että se aikoo toteuttaa parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen mukaisesti yksityiskohtaisia vaikutustenarviointeja, myös julkisia kuulemisia, kaikista Pellolta pöytään -strategian lainsäädäntöaloitteista, myös tehokkaita määrällisiä tavoitteita koskevista aloitteista (55); korostaa, että näiden tieteellisten etukäteen tehtävien vaikutustenarviointien olisi sisällettävä vankat ympäristöarvioinnit, niiden olisi katettava kestävyyden kolme ulottuvuutta (ympäristöä koskeva, taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus, terveys mukaan lukien) kokonaisvaltaisessa ja järjestelmällisessä lähestymistavassa ja niissä olisi otettava huomioon toimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset ihmisten terveyteen, ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja yleiseen kestävyyteen kohdistuvien välittömien ja pitkän aikavälin vaikutusten osalta sekä otettava huomioon sukupolvenvaihdokset, mahdolliset kompromissit politiikkatavoitteiden välillä, tavoitteiden saavuttamiseksi käytettävissä olevat keinot ja erilaiset viljelymallit EU:n jäsenvaltioissa; panee merkille, että on tärkeää kuvata kunkin yksittäisen tavoitteen laskentamenetelmät, perustasot ja viiteajanjaksot, ja korostaa jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön, kuulemisen ja yhdessä toimimisen tarvetta; panee merkille, että strategian ensimmäinen väliarviointi on suunniteltu tehtäväksi vuoden 2023 puolivälissä; korostaa, että tässä väliarvioinnissa on tarkasteltava perusteellisesti kaikkien toimien kumulatiivisia vaikutuksia kokonaisvaltaisella ja järjestelmällisellä tavalla, joka kattaa kaikki kestävyyden ulottuvuudet, eli ympäristöä koskevan, taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden, terveys mukaan lukien; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että vaikutustenarvioinnit ovat olennainen osa EU:n sääntöjen laatimista koskevaa prosessia; suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, että se aikoo toteuttaa parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen mukaisesti yksityiskohtaisia vaikutustenarviointeja, myös julkisia kuulemisia, kaikista Pellolta pöytään -strategian lainsäädäntöaloitteista, myös tehokkaita määrällisiä tavoitteita koskevista aloitteista (55

| 3. | on tyytyväinen ilmoitettuun ehdotukseen kestävien elintarvikejärjestelmien lainsäädäntökehykseksi, joka perustuu näyttöön ja avoimeen tietoon ja jossa otetaan huomioon uusin tieteellinen tieto; kehottaa komissiota käyttämään tätä ehdotusta laatiakseen tulevaisuuteen suuntautuneen kokonaisvaltaisen, tasapainoisen, yhdennetyn ja ympäristön kannalta ja sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän yhteisen elintarvikepolitiikan, jossa kaikki toimijat antavat panoksensa ja jolla pyritään pienentämään EU:n elintarvikejärjestelmän ympäristö- ja ilmastojalanjälkeä ja vähentämään sen kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen sekä ihmisten ja eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, jotta Euroopasta tulisi ensimmäinen ilmastoneutraali ja lähes nollapäästöinen maanosa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, ja vahvistamaan sen kykyä selviytyä ilmastonmuutoksesta, ympäristön tilan heikkenemisestä ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä, jotta varmistetaan elintarviketurva keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; korostaa tarvetta varmistaa taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys koko elintarvikeketjussa, sillä hyvät sosioekonomiset näkymät ja asianomaisten eri alojen kilpailukyky auttavat saavuttamaan strategian tavoitteet; kannustaa EU:ta johtamaan maailmanlaajuista siirtymistä kohti kestävyyttä aina pellolta pöytään, siten että perustana on monimuotoinen maatalousala, joka on kestävä ympäristöä koskevasta, sosiaalisesta (terveys mukaan lukien) ja taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) agroekologian periaatteet ja YK:n oikeus ruokaan, ja varmistamaan samalla politiikan paremman yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden, jotta kaikki Euroopan elintarvikejärjestelmän toimijat voivat toteuttaa realistisiin ja avoimiin SMART-tavoitteisiin perustuvaa pitkän aikavälin suunnittelua; korostaa kiireellisen ja rohkean toimintapoliittisen ja lainsäädännöllisen muutoksen tarpeellisuutta, kun otetaan huomioon, että on olemassa kiistatonta tieteellistä näyttöä tarpeesta parantaa nykyisen elintarvikejärjestelmän kestävyyttä sekä siitä, että toimien toteuttamatta jättäminen aiheuttaa suuremmat kustannukset, ja korostaa innovoinnin ja kestävien käytäntöjen merkitystä; ehdottaa, että otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion oma perustaso ja saavutettu edistys samoin kuin niiden (alueelliset) erityisolosuhteet ja edistetään samalla taitotiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; korostaa tarvetta ottaa mukaan elintarvike- ja juomaketjut kokonaisuudessaan, mukaan lukien tuotanto, jalostus, markkinointi, varastointi, kuljetus, jakelu, majoitus- ja ravitsemisala ja vähittäiskauppa, uusioraaka-aineiden hävittäminen ja kierrätys; kehottaa ottamaan tässä lainsäädäntöehdotuksessa huomioon tuotantoeläinten hyvinvoinnin koko laajuudessaan, koska se on elintarvikkeiden kestävyyden olennainen osa; |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen ilmoitettuun ehdotukseen kestävien elintarvikejärjestelmien lainsäädäntökehykseksi, joka perustuu näyttöön ja avoimeen tietoon ja jossa otetaan huomioon uusin tieteellinen tieto; kehottaa komissiota käyttämään tätä ehdotusta laatiakseen tulevaisuuteen suuntautuneen kokonaisvaltaisen, tasapainoisen, yhdennetyn ja ympäristön kannalta ja sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän yhteisen elintarvikepolitiikan, jossa kaikki toimijat antavat panoksensa ja jolla pyritään pienentämään EU:n elintarvikejärjestelmän ympäristö- ja ilmastojalanjälkeä ja vähentämään sen kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen sekä ihmisten ja eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, jotta Euroopasta tulisi ensimmäinen ilmastoneutraali ja lähes nollapäästöinen maanosa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, ja vahvistamaan sen kykyä selviytyä ilmastonmuutoksesta, ympäristön tilan heikkenemisestä ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä, jotta varmistetaan elintarviketurva keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; korostaa tarvetta varmistaa taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys koko elintarvikeketjussa, sillä hyvät sosioekonomiset näkymät ja asianomaisten eri alojen kilpailukyky auttavat saavuttamaan strategian tavoitteet; kannustaa EU:ta johtamaan maailmanlaajuista siirtymistä kohti kestävyyttä aina pellolta pöytään, siten että perustana on monimuotoinen maatalousala, joka on kestävä ympäristöä koskevasta, sosiaalisesta (terveys mukaan lukien) ja taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) agroekologian periaatteet ja YK:n oikeus ruokaan, ja varmistamaan samalla politiikan paremman yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden, jotta kaikki Euroopan elintarvikejärjestelmän toimijat voivat toteuttaa realistisiin ja avoimiin SMART-tavoitteisiin perustuvaa pitkän aikavälin suunnittelua; korostaa kiireellisen ja rohkean toimintapoliittisen ja lainsäädännöllisen muutoksen tarpeellisuutta, kun otetaan huomioon, että on olemassa kiistatonta tieteellistä näyttöä tarpeesta parantaa nykyisen elintarvikejärjestelmän kestävyyttä sekä siitä, että toimien toteuttamatta jättäminen aiheuttaa suuremmat kustannukset, ja korostaa innovoinnin ja kestävien käytäntöjen merkitystä; ehdottaa, että otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion oma perustaso ja saavutettu edistys samoin kuin niiden (alueelliset) erityisolosuhteet ja edistetään samalla taitotiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; korostaa tarvetta ottaa mukaan elintarvike- ja juomaketjut kokonaisuudessaan, mukaan lukien tuotanto, jalostus, markkinointi, varastointi, kuljetus, jakelu, majoitus- ja ravitsemisala ja vähittäiskauppa, uusioraaka-aineiden hävittäminen ja kierrätys; kehottaa ottamaan tässä lainsäädäntöehdotuksessa huomioon tuotantoeläinten hyvinvoinnin koko laajuudessaan, koska se on elintarvikkeiden kestävyyden olennainen osa;

| 4. | kannattaa sellaisten elintarvikepolitiikan strategisten suunnitelmien (56) laatimista, joilla helpotetaan, edistetään ja laajennetaan uusia ja olemassa olevia kansallisia, alueellisia ja paikallisia elintarvikepolitiikkoja ja joissa otetaan huomioon myös monimutkainen kysymys elintarvikeköyhyydestä Euroopassa; korostaa, että on tärkeää, että suunnitelmat perustuvat riippumattomaan puolueettomaan tieteeseen ja tutkimukseen sekä laajoja erilaisia näkökulmia edustavien sidosryhmien osallistumiseen, jotta voidaan varmistaa prosessin legitimiteetti ja osallistavuus; korostaa, että tarvitaan uusi monialainen hallintotapa, jotta voidaan varmistaa EU:n elintarvike- ja maatalouspolitiikkojen yhtenäisyys sekä yhtenäisyys niihin vaikuttavien politiikkojen kanssa, kuten kauppa-, energia-, kilpailu- ja ilmastopolitiikka, jotta voidaan lisätä synergioita ja välttää ja hallita kompromisseja; kehottaa siksi käymään jäsenneltyä vuoropuhelua parlamentin, jäsenvaltioiden ja kaikkien elintarvikejärjestelmän toimijoiden, myös kansalaisten, välillä, jotta voidaan tarttua kaikkiin tämän strategian tarjoamiin mahdollisuuksiin ja keskustella puutteista, mahdollisuuksista ja haasteista kokonaisvaltaisen yhteisen EU:n elintarvikepolitiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota edistämään yhteiskunnallista vuoropuhelua kestävyyden ja sen eri osatekijöiden yhteisestä tulkinnasta edettäessä kohti ehdotusta kestävän elintarvikejärjestelmän lainsäädäntökehykseksi, jonka tulisi lopulta perustua yhteen, yhtenäiseen lähestymistapaan kaikkiin kestävyyden näkökohtiin; |
| --- | --- |

4.

kannattaa sellaisten elintarvikepolitiikan strategisten suunnitelmien (56

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laatia valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi, jotta voidaan koordinoida yhteistä eurooppalaista toimintaa elintarvikejärjestelmiin vaikuttavissa kriiseissä; korostaa, että ihmisten, yritysten tai jäsenvaltioiden paniikkiliikkeiden ja ylireagoinnin välttämiseen tarvitaan ennaltaehkäisevää lähestymistapaa; katsoo, että se on riittävä vastaus elintarviketurvaa koskeviin kasvaviin odotuksiin, jotka on ratkaistava unionin tasolla; kehottaa komissiota käsittelemään strategisia elintarvikevarastoja koskevia kysymyksiä samalla tavalla kuin toimitaan eri puolella unionia sijaitsevien strategisten öljyvarastojen kohdalla; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laatia valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi, jotta voidaan koordinoida yhteistä eurooppalaista toimintaa elintarvikejärjestelmiin vaikuttavissa kriiseissä; korostaa, että ihmisten, yritysten tai jäsenvaltioiden paniikkiliikkeiden ja ylireagoinnin välttämiseen tarvitaan ennaltaehkäisevää lähestymistapaa; katsoo, että se on riittävä vastaus elintarviketurvaa koskeviin kasvaviin odotuksiin, jotka on ratkaistava unionin tasolla; kehottaa komissiota käsittelemään strategisia elintarvikevarastoja koskevia kysymyksiä samalla tavalla kuin toimitaan eri puolella unionia sijaitsevien strategisten öljyvarastojen kohdalla;

| 6. | korostaa, että tarvitaan toimia, joilla edistetään kestävää viljelyä, vähennetään torjunta-aineiden käyttöä ja niihin liittyviä riskejä, suojellaan ja ennallistetaan maaperän ekosysteemejä ja lisätään maisemapiirteitä viljelysmailla, joilla tuetaan luontodirektiiveillä suojattujen lajien ja elinympäristöjen elpymistä, mukaan lukien pölyttäjät ja niiden elinympäristöt; muistuttaa, että maatalouden tuottavuus ja selviytymiskyky riippuvat luonnonvarojen kestävästä hallinnasta, jotta voidaan taata elintarvikejärjestelmiemme pitkän aikavälin kestävyys; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että tarvitaan toimia, joilla edistetään kestävää viljelyä, vähennetään torjunta-aineiden käyttöä ja niihin liittyviä riskejä, suojellaan ja ennallistetaan maaperän ekosysteemejä ja lisätään maisemapiirteitä viljelysmailla, joilla tuetaan luontodirektiiveillä suojattujen lajien ja elinympäristöjen elpymistä, mukaan lukien pölyttäjät ja niiden elinympäristöt; muistuttaa, että maatalouden tuottavuus ja selviytymiskyky riippuvat luonnonvarojen kestävästä hallinnasta, jotta voidaan taata elintarvikejärjestelmiemme pitkän aikavälin kestävyys;

| 7. | korostaa, että onnistunut siirtyminen kestävämpään elintarvikejärjestelmään on unionin kuluttajien, viljelijöiden ja yritysten etujen mukaista; korostaa, että tätä siirtymää voidaan tukea paremmalla sidosryhmille tiedottamisella ja maatalouspolitiikoilla; korostaa, että ekologinen siirtymä elintarviketuotannossa ja siitä seuraava panos ilmastonmuutoksen hillitsemiseen voisi hyödyttää yhtä lailla sekä alkutuottajia, ympäristöä, taloutta että koko yhteiskuntaa ja tarjota kestävää, turvallista, riittävää, kohtuuhintaista, terveellistä ja ravitsevaa ruokaa ja että se voidaan saavuttaa tasapainoisella lähestymistavalla, joka tuo yhteen kestäviä käytäntöjä ja taloudellisia mahdollisuuksia; palauttaa mieliin, että alan oikeasuhteisen osallistumisen varmistamiseksi maatalouden olisi tuettava tavoitteiden ja kannustimien avulla EU:n päämäärää nollapäästöihin pääsemisestä viimeistään vuosisadan puoliväliin mennessä ja samalla olisi puututtava päästöihin, jotka liittyvät eurooppalaiseen elintarviketuotantoon ja -kulutukseen mutta jotka syntyvät Euroopan ulkopuolella; korostaa, että viljelijöiden osallistuminen ja tukeminen ilmastotoimissa on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa maailmanlaajuiset ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet vaarantamatta maailmanlaajuista elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja siten, että ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että onnistunut siirtyminen kestävämpään elintarvikejärjestelmään on unionin kuluttajien, viljelijöiden ja yritysten etujen mukaista; korostaa, että tätä siirtymää voidaan tukea paremmalla sidosryhmille tiedottamisella ja maatalouspolitiikoilla; korostaa, että ekologinen siirtymä elintarviketuotannossa ja siitä seuraava panos ilmastonmuutoksen hillitsemiseen voisi hyödyttää yhtä lailla sekä alkutuottajia, ympäristöä, taloutta että koko yhteiskuntaa ja tarjota kestävää, turvallista, riittävää, kohtuuhintaista, terveellistä ja ravitsevaa ruokaa ja että se voidaan saavuttaa tasapainoisella lähestymistavalla, joka tuo yhteen kestäviä käytäntöjä ja taloudellisia mahdollisuuksia; palauttaa mieliin, että alan oikeasuhteisen osallistumisen varmistamiseksi maatalouden olisi tuettava tavoitteiden ja kannustimien avulla EU:n päämäärää nollapäästöihin pääsemisestä viimeistään vuosisadan puoliväliin mennessä ja samalla olisi puututtava päästöihin, jotka liittyvät eurooppalaiseen elintarviketuotantoon ja -kulutukseen mutta jotka syntyvät Euroopan ulkopuolella; korostaa, että viljelijöiden osallistuminen ja tukeminen ilmastotoimissa on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa maailmanlaajuiset ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet vaarantamatta maailmanlaajuista elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja siten, että ketään ei jätetä jälkeen;

| 8. | korostaa tarvetta varmistaa Pellolta pöytään -strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden välinen johdonmukaisuus, mukaan lukien ilmastoa, biologista monimuotoisuutta, saasteettomuutta ja terveyttä koskevat tavoitteet; korostaa, että biologisen monimuotoisuuden ylläpitäminen ja parantaminen on ratkaisevan tärkeää unionin ja maailmanlaajuisen elintarviketurvan säilyttämiseksi ja että on varmistettava yhtenäisyys EU:n biodiversiteettistrategian kanssa, mukaan lukien Natura 2000 -verkoston ja suojeltujen merialueiden panos terveellisen elintarviketuotannon tukemiseksi, sekä yhtenäisyys yhteisen maatalouspolitiikan (YMP), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP), unionin kauppapolitiikan ja EU:n biotalousstrategian kanssa; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteet tarjoavat asianmukaisen kehyksen, jonka avulla voidaan integroida johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla ympäristöä koskevia, sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita, ja mahdollistavat sellaisten monialaisten politiikkojen suunnittelun, joissa otetaan paremmin huomioon kunkin toimintapoliittisen tavoitteen välinen yhteys; muistuttaa, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä kaikkiin Pellolta pöytään -strategian tuleviin aloitteisiin yhdessä taloutta ja ympäristöä koskevien ulottuvuuksien kanssa, jotta voidaan varmistaa erittäin tarpeellinen kestävää kehitystä tukevan politiikan johdonmukaisuus; vaatii, että työolojen parantaminen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeisen yleissopimuksen mukaisesti, työehtosopimusneuvottelut ja sosiaalinen suojelu olisi otettava kestävän kehityksen kriteereiksi; |
| --- | --- |

8.

korostaa tarvetta varmistaa Pellolta pöytään -strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden välinen johdonmukaisuus, mukaan lukien ilmastoa, biologista monimuotoisuutta, saasteettomuutta ja terveyttä koskevat tavoitteet; korostaa, että biologisen monimuotoisuuden ylläpitäminen ja parantaminen on ratkaisevan tärkeää unionin ja maailmanlaajuisen elintarviketurvan säilyttämiseksi ja että on varmistettava yhtenäisyys EU:n biodiversiteettistrategian kanssa, mukaan lukien Natura 2000 -verkoston ja suojeltujen merialueiden panos terveellisen elintarviketuotannon tukemiseksi, sekä yhtenäisyys yhteisen maatalouspolitiikan (YMP), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP), unionin kauppapolitiikan ja EU:n biotalousstrategian kanssa; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteet tarjoavat asianmukaisen kehyksen, jonka avulla voidaan integroida johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla ympäristöä koskevia, sosiaalisia ja taloudellisia tavoitteita, ja mahdollistavat sellaisten monialaisten politiikkojen suunnittelun, joissa otetaan paremmin huomioon kunkin toimintapoliittisen tavoitteen välinen yhteys; muistuttaa, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä kaikkiin Pellolta pöytään -strategian tuleviin aloitteisiin yhdessä taloutta ja ympäristöä koskevien ulottuvuuksien kanssa, jotta voidaan varmistaa erittäin tarpeellinen kestävää kehitystä tukevan politiikan johdonmukaisuus; vaatii, että työolojen parantaminen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeisen yleissopimuksen mukaisesti, työehtosopimusneuvottelut ja sosiaalinen suojelu olisi otettava kestävän kehityksen kriteereiksi;

Kansalaisten, työntekijöiden, tuottajien, jakelijoiden ja ympäristön kannalta hyvän elintarvikeketjun luominen

Kansalaisten, työntekijöiden, tuottajien, jakelijoiden ja ympäristön kannalta hyvän elintarvikeketjun luominen

| 9. | suhtautuu myönteisesti päätökseen tarkistaa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä sekä torjunta-aineiden, orgaanisista lähteistä ja mineraalilähteistä peräisin olevan ravinnehävikin ja antibioottien myynnin vähentämistavoitteita ja on vakuuttunut, että nämä tavoitteet ovat hyvinkin saavutettavissa mutta niiden saavuttaminen riippuu turvallisempien, tehokkaiden ja vaikuttavien vaihtoehtojen saatavuudesta; korostaa, että tämän muutoksen toteuttamiseksi on tärkeää jatkaa kokonaisvaltaista koulutusta ja tiedottamista muun muassa neuvontapalvelujen avulla; korostaa, että näiden vähentämistavoitteiden on oltava sitovia ja että on tärkeää pyrkiä niihin kokonaisvaltaisilla, ennaltaehkäisevillä ja kiertotalouteen perustuvilla lähestymistavoilla, kuten luonnonmukaisilla ja agroekologisilla käytännöillä, innovatiivisilla kestävillä maatalouskäytännöillä, soveltamalla täsmäviljelyä ja tarpeen mukaan integroituja viljely- ja torjuntakäytäntöjä sekä käyttämällä kestäviä vaihtoehtoja, joita tuetaan elinkaarinäkökulmasta; korostaa tarvetta ottaa käyttöön muita kuin kemiallisia vähäriskisiä torjunta-aineita koskevat nopeutetut arviointi-, lupa- ja rekisteröintimenettelyt ja varmistaa samalla, että niiden arvioinnissa ollaan yhtä tiukkoja kuin muiden aineiden arvioinnissa; vaatii, että kunkin jäsenvaltion olisi ilmasto-olosuhteidensa ja maataloustuotannon erityispiirteidensä mukaisesti asetettava YMP:n strategiasuunnitelmien ja muiden asiaankuuluvien poliittisten välineiden uudelleentarkasteluissa vankat, tehokkaat ja aikasidonnaiset määrälliset vähennystavoitteet, joilla pyritään vähentämään nollaan maatalouden päästöt maaperään, pohjaveteen, pintaveteen ja ilmaan vihreän kehityksen ohjelman nollatavoitteen mukaisesti, yhdistettynä tarkasti määriteltyihin lajikohtaisiin tukitoimenpiteisiin, joilla varmistetaan vastuuvelvollisuus ja täytäntöönpanokelpoisuus kaikilla tasoilla, ja käytettävä riippumattomia ja täydellisiä tietoja näiden tavoitteiden saavuttamisen tueksi sekä tukea täytäntöönpanoon tilatasolla ja sitä koskevaa koulutusta sekä innovatiivisten ja kestävien viljelyratkaisujen lisätutkimusta ja -kehittämistä; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden torjunta-aineiden käyttöä koskevien sääntöjen valvonta-, seuranta- ja täytäntöönpanojärjestelmien parantamisessa ja edistämään torjunta-aineiden loppukäyttäjille suunnattua viestintää ja valistusta; toistaa kehotuksensa, että edellä mainitut päämäärät ja tavoitteet olisi muunnettava lainsäädännöksi, myös siten, että tarkistetaan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä, ja kehottaa komissiota selventämään, miten se aikoo käsitellä yksittäisten jäsenvaltioiden osallistumista unionin laajuisiin sitoviin tavoitteisiin, varmistaen samalla tasapuoliset toimintaedellytykset ja selkeyttäen näiden tavoitteiden perustasoja ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erilaiset lähtökohdat, toteutetut toimet ja ominaispiirteet sekä yksilöimällä selkeästi monet ei-synteettiset ja muut jo tunnetut vaihtoehdot, niiden saatavuuden ja vaikutuksen alan kannattavuuteen, viljelijöiden tuloihin ja elintarviketurvaan, ja kehottaa komissiota laatimaan suunnitelman synteettisten panosten vähentämiseksi minimiin maataloudessa; kehottaa komissiota tukemaan paremman viestinnän, seurannan ja tarkastusten avulla jäsenvaltioita, jotta ne kiinnittävät erityistä huomiota erityisiin ehtoihin, jotka koskevat torjunta-aineiden käyttöä pohjavesialueilla; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti päätökseen tarkistaa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä sekä torjunta-aineiden, orgaanisista lähteistä ja mineraalilähteistä peräisin olevan ravinnehävikin ja antibioottien myynnin vähentämistavoitteita ja on vakuuttunut, että nämä tavoitteet ovat hyvinkin saavutettavissa mutta niiden saavuttaminen riippuu turvallisempien, tehokkaiden ja vaikuttavien vaihtoehtojen saatavuudesta; korostaa, että tämän muutoksen toteuttamiseksi on tärkeää jatkaa kokonaisvaltaista koulutusta ja tiedottamista muun muassa neuvontapalvelujen avulla; korostaa, että näiden vähentämistavoitteiden on oltava sitovia ja että on tärkeää pyrkiä niihin kokonaisvaltaisilla, ennaltaehkäisevillä ja kiertotalouteen perustuvilla lähestymistavoilla, kuten luonnonmukaisilla ja agroekologisilla käytännöillä, innovatiivisilla kestävillä maatalouskäytännöillä, soveltamalla täsmäviljelyä ja tarpeen mukaan integroituja viljely- ja torjuntakäytäntöjä sekä käyttämällä kestäviä vaihtoehtoja, joita tuetaan elinkaarinäkökulmasta; korostaa tarvetta ottaa käyttöön muita kuin kemiallisia vähäriskisiä torjunta-aineita koskevat nopeutetut arviointi-, lupa- ja rekisteröintimenettelyt ja varmistaa samalla, että niiden arvioinnissa ollaan yhtä tiukkoja kuin muiden aineiden arvioinnissa; vaatii, että kunkin jäsenvaltion olisi ilmasto-olosuhteidensa ja maataloustuotannon erityispiirteidensä mukaisesti asetettava YMP:n strategiasuunnitelmien ja muiden asiaankuuluvien poliittisten välineiden uudelleentarkasteluissa vankat, tehokkaat ja aikasidonnaiset määrälliset vähennystavoitteet, joilla pyritään vähentämään nollaan maatalouden päästöt maaperään, pohjaveteen, pintaveteen ja ilmaan vihreän kehityksen ohjelman nollatavoitteen mukaisesti, yhdistettynä tarkasti määriteltyihin lajikohtaisiin tukitoimenpiteisiin, joilla varmistetaan vastuuvelvollisuus ja täytäntöönpanokelpoisuus kaikilla tasoilla, ja käytettävä riippumattomia ja täydellisiä tietoja näiden tavoitteiden saavuttamisen tueksi sekä tukea täytäntöönpanoon tilatasolla ja sitä koskevaa koulutusta sekä innovatiivisten ja kestävien viljelyratkaisujen lisätutkimusta ja -kehittämistä; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden torjunta-aineiden käyttöä koskevien sääntöjen valvonta-, seuranta- ja täytäntöönpanojärjestelmien parantamisessa ja edistämään torjunta-aineiden loppukäyttäjille suunnattua viestintää ja valistusta; toistaa kehotuksensa, että edellä mainitut päämäärät ja tavoitteet olisi muunnettava lainsäädännöksi, myös siten, että tarkistetaan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä, ja kehottaa komissiota selventämään, miten se aikoo käsitellä yksittäisten jäsenvaltioiden osallistumista unionin laajuisiin sitoviin tavoitteisiin, varmistaen samalla tasapuoliset toimintaedellytykset ja selkeyttäen näiden tavoitteiden perustasoja ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erilaiset lähtökohdat, toteutetut toimet ja ominaispiirteet sekä yksilöimällä selkeästi monet ei-synteettiset ja muut jo tunnetut vaihtoehdot, niiden saatavuuden ja vaikutuksen alan kannattavuuteen, viljelijöiden tuloihin ja elintarviketurvaan, ja kehottaa komissiota laatimaan suunnitelman synteettisten panosten vähentämiseksi minimiin maataloudessa; kehottaa komissiota tukemaan paremman viestinnän, seurannan ja tarkastusten avulla jäsenvaltioita, jotta ne kiinnittävät erityistä huomiota erityisiin ehtoihin, jotka koskevat torjunta-aineiden käyttöä pohjavesialueilla;

| 10. | korostaa integroidun torjunnan keskeistä roolia torjunta-aineriippuvuuden vähentämisessä ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sitä sovelletaan ja sen täytäntöönpanoa arvioidaan ja seurataan järjestelmällisesti; kehottaa jäsenvaltioita muuntamaan integroidun torjunnan yleiset periaatteet käytännöllisiksi ja mitattavissa oleviksi kriteereiksi ja tarkistamaan ne tilatasolla ja kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat nämä integroidun torjunnan periaatteet tehokkaasti täytäntöön YMP:n strategiasuunnitelmissaan; kehottaa niitä ottamaan jokaisen lajin osalta käyttöön tarkasti määriteltyjä ja räätälöityjä toimenpiteitä ja käytäntöjä, esimerkiksi kukkavyöhykkeitä, joita sovelletaan perustasona torjunta-aineiden käytön ja tuhoojien vastustuskyvyn vähentämisessä; kehottaa elintarvikeketjun vähittäiskauppiaita tekemään ennakoivaa yhteistyötä viljelijöiden kanssa kaikkien käytettävissä olevien integroidun torjunnan käytäntöjen ja menetelmien täytäntöönpanemiseksi ja laajentamiseksi niiden toimitusketjun jokaisen viljelykasvin osalta ja raportoimaan omasta panoksestaan tavoitteisiin ja vähennystavoitteisiin osana niiden ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvää raportointia; |
| --- | --- |

10.

korostaa integroidun torjunnan keskeistä roolia torjunta-aineriippuvuuden vähentämisessä ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sitä sovelletaan ja sen täytäntöönpanoa arvioidaan ja seurataan järjestelmällisesti; kehottaa jäsenvaltioita muuntamaan integroidun torjunnan yleiset periaatteet käytännöllisiksi ja mitattavissa oleviksi kriteereiksi ja tarkistamaan ne tilatasolla ja kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat nämä integroidun torjunnan periaatteet tehokkaasti täytäntöön YMP:n strategiasuunnitelmissaan; kehottaa niitä ottamaan jokaisen lajin osalta käyttöön tarkasti määriteltyjä ja räätälöityjä toimenpiteitä ja käytäntöjä, esimerkiksi kukkavyöhykkeitä, joita sovelletaan perustasona torjunta-aineiden käytön ja tuhoojien vastustuskyvyn vähentämisessä; kehottaa elintarvikeketjun vähittäiskauppiaita tekemään ennakoivaa yhteistyötä viljelijöiden kanssa kaikkien käytettävissä olevien integroidun torjunnan käytäntöjen ja menetelmien täytäntöönpanemiseksi ja laajentamiseksi niiden toimitusketjun jokaisen viljelykasvin osalta ja raportoimaan omasta panoksestaan tavoitteisiin ja vähennystavoitteisiin osana niiden ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvää raportointia;

| 11. | katsoo, että vaikka unionilla on yksi maailman tiukimmista järjestelmistä, sekä torjunta-aineiden hyväksymistä koskevaa asetusta että sen täytäntöönpanoa on parannettava; palauttaa mieliin päätöslauselmansa torjunta-aineiden lupamenettelystä unionissa (57) ja odottaa, että komissio ja jäsenvaltiot noudattavat kaikkia sen kehotuksia viipymättä, ja korostaa, että sääntelykehyksessä olisi kannustettava innovointiin ja tutkimukseen, jotta voidaan kehittää parempia ja turvallisempia kasvinsuojeluaineita ja -vaihtoehtoja; huomauttaa, että torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin tarkistamisen lisäksi komission, Euroopan elintarvikeviraston (EFSA) ja Euroopan lääkeviraston (EMA) olisi torjunta-aineiden käytön ja siihen liittyvien riskien vähentämiseksi parannettava kasvinsuojeluaineiden ympäristöriskinarviointia muun muassa ottamalla huomioon torjunta-aineiden vaikutukset veden laatuun ja juomavesilähteisiin, myös niiden yhteis- ja yhdistelmävaikutukset; kehottaa komissiota arvioimaan asianmukaisesti edistymistä toimintapoliittisissa tavoitteissa ja parantamaan komission direktiivissä (EU) 2019/782 (58) vahvistettuja yhdenmukaistettuja riski-indikaattoreita siten, että niihin sisällytetään myös toksisuus, pysyvyys ja biokertyvyys, ja ottamaan huomioon maatalousmaat tai tehoaineiden määrät ja kasvinsuojeluaineiden käyttötavat, jotta voidaan tehokkaasti vähentää synteettisten torjunta-aineiden ja raskasmetallien käyttöä tavanomaisessa ja luonnonmukaisessa maataloudessa, ja ottamaan käyttöön selkeät tieteellisesti perustellut kriteerit sille, mitä pidetään kohtuuttomina ympäristövaikutuksina, ottaen huomioon todellisen (akuutin ja kroonisen) altistuksen useille kasvinsuojeluaineille, niiden yhteis- ja yhdistelmävaikutukset mukaan luettuina; vaatii, että torjunta-aineiden ennaltaehkäisevää käyttöä, myös peittaamista systeemisillä torjunta-aineilla, olisi rajoitettava mahdollisimman paljon, jos se aiheuttaa vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle; kehottaa komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksensa torjunta-aineita koskevista tiedoista viimeistään vuoden 2022 puoliväliin mennessä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että vaikka unionilla on yksi maailman tiukimmista järjestelmistä, sekä torjunta-aineiden hyväksymistä koskevaa asetusta että sen täytäntöönpanoa on parannettava; palauttaa mieliin päätöslauselmansa torjunta-aineiden lupamenettelystä unionissa (57

58

| 12. | kehottaa komissiota varmistamaan, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti, ja näin takaamaan muun muassa, että torjunta-aineiden käytön poikkeuslupia koskeville ilmoituksille asetetaan vähimmäisvaatimuksia, kuten jäsenvaltioiden velvoittaminen täydellisten ja yksityiskohtaisten selvitysten tekemiseen ja ilmoitusten julkistamiseen; pitää myönteisenä EFSAn roolia näiden poikkeusten tarkastelussa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota varmistamaan, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti, ja näin takaamaan muun muassa, että torjunta-aineiden käytön poikkeuslupia koskeville ilmoituksille asetetaan vähimmäisvaatimuksia, kuten jäsenvaltioiden velvoittaminen täydellisten ja yksityiskohtaisten selvitysten tekemiseen ja ilmoitusten julkistamiseen; pitää myönteisenä EFSAn roolia näiden poikkeusten tarkastelussa;

| 13. | kehottaa ottamaan torjunta-aineiden kumulatiiviset ja yhteisvaikutukset täysimääräisesti huomioon jäämien enimmäismääriä vahvistettaessa sekä ottamaan eläinten terveyteen ja ympäristöön liittyviä riskejä koskevat kriteerit paremmin huomioon arvioitaessa uusia jäämien enimmäismääriä koskevia hakemuksia jäämien enimmäismääriä koskevan asetuksen 14 artiklan mukaisesti; kehottaa käyttämään markkinoille saattamisen jälkeisessä ympäristön biologisessa seurannassa kerättyjä tietoja torjunta-aineille altistumisen ennakoitujen tasojen tarkkuuden vahvistamisessa jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi sekä maataloustyöntekijöiden, asukkaiden, sivullisten ja kuluttajien sekä kotieläinten hyväksyttävien altistumistasojen vahvistamiseksi; korostaa, että torjunta-aineiden käyttöön liittyvissä tulevissa EU:n lainsäädäntöaloitteissa on jatkossakin kiinnitettävä paljon huomiota käyttäjien terveyden ja turvallisuuden suojeluun; muistuttaa, että on tärkeää varmistaa, että kaikki käyttäjät saavat henkilönsuojaimet sekä kattavaa tietoa ja koulutusta torjunta-aineiden käytöstä ja siihen liittyvistä vaaroista; korostaa, että on varmistettava, että kaikki maataloustyöntekijät voivat saada virallisen asiakirjan, jossa ilmoitetaan heidän työtehtävänsä aikana käytettävän torjunta-aineen tyyppi; tähdentää, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää tarkistaa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavia tekijöitä tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita työssä koskevaa direktiiviä 2004/37/EY (59), torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä 2009/128/EY sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annettua direktiiviä 98/24/EY (60); |
| --- | --- |

13.

kehottaa ottamaan torjunta-aineiden kumulatiiviset ja yhteisvaikutukset täysimääräisesti huomioon jäämien enimmäismääriä vahvistettaessa sekä ottamaan eläinten terveyteen ja ympäristöön liittyviä riskejä koskevat kriteerit paremmin huomioon arvioitaessa uusia jäämien enimmäismääriä koskevia hakemuksia jäämien enimmäismääriä koskevan asetuksen 14 artiklan mukaisesti; kehottaa käyttämään markkinoille saattamisen jälkeisessä ympäristön biologisessa seurannassa kerättyjä tietoja torjunta-aineille altistumisen ennakoitujen tasojen tarkkuuden vahvistamisessa jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi sekä maataloustyöntekijöiden, asukkaiden, sivullisten ja kuluttajien sekä kotieläinten hyväksyttävien altistumistasojen vahvistamiseksi; korostaa, että torjunta-aineiden käyttöön liittyvissä tulevissa EU:n lainsäädäntöaloitteissa on jatkossakin kiinnitettävä paljon huomiota käyttäjien terveyden ja turvallisuuden suojeluun; muistuttaa, että on tärkeää varmistaa, että kaikki käyttäjät saavat henkilönsuojaimet sekä kattavaa tietoa ja koulutusta torjunta-aineiden käytöstä ja siihen liittyvistä vaaroista; korostaa, että on varmistettava, että kaikki maataloustyöntekijät voivat saada virallisen asiakirjan, jossa ilmoitetaan heidän työtehtävänsä aikana käytettävän torjunta-aineen tyyppi; tähdentää, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää tarkistaa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavia tekijöitä tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita työssä koskevaa direktiiviä 2004/37/EY (59

60

| 14. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on sitoutunut vähentämään ravinnehävikkiä vähintään 50 prosenttia ja varmistamaan samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene; on vakuuttunut siitä, että tämä saavutettaisiin parhaiten sulkemalla ravinnekierrot, hyödyntämällä ravinteiden talteenottoa ja kierrätystä sekä kannustamalla viljelijöitä kasvattamaan palkokasveja ja palkitsemalla siitä; korostaa, että tätä varten tarvitaan oikeudellisesti sitovia lainsäädäntöaloitteita ja toimenpiteitä, joiden avulla viljelijät voivat parantaa ravinnehuoltoa; korostaa, että näihin tavoitteisiin on tärkeää pyrkiä kokonaisvaltaisilla ja kiertotalouteen perustuvilla ravinnehuoltoa koskevilla lähestymistavoilla, kuten agroekologisilla käytännöillä ja älykkäällä viljelyllä, jotka voivat tuoda yhteisetuja maaperän laadulle ja biologiselle monimuotoisuudelle ja jotka voivat auttaa viljelijöitä pääsemään mineraalilannoiteriippuvuudestaan ja vähentämään fosfori- ja typpivuotoja; huomauttaa, että tehottoman lannoituksen vähentämisessä ja liiallisen lannoituksen asteittaisessa lopettamisessa olisi otettava huomioon eri lannoitteiden ilmasto- ja ympäristövaikutukset, myös raskasmetallien esiintyminen; kehottaa jäsenvaltioita esittämään strategiasuunnitelmissaan toimenpiteitä, joilla edistetään tehokasta ravinnehuoltoa ja -kiertoa, tuetaan voimakkaasti maatalousneuvojien ja viljelijöiden koulutusta ja hyödynnetään YMP:n uudistusta tilaisuutena vähentää maatalousalan ammoniakkipäästöjä (NH3); korostaa, että ravinnehuollon parantamisesta on sekä taloudellista että ympäristöön liittyvää hyötyä; korostaa, että on tärkeää soveltaa nykyaikaisia ja innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja, kuten täsmäviljelyä, kasvien tarpeisiin mukautettua kohdennettua lannoitusta, kasvien ravitsemukseen liittyviä neuvontapalveluja ja hallintotukea, ja korostaa tarvetta ottaa käyttöön laajakaista maaseutualueilla tätä tarkoitusta varten; katsoo, että tilojen kestäville liiketoimintamalleille olisi annettava tukea epäpuhtauksista vapaista jätevirroista saatavien ravinteiden talteenottoa, kierrättämistä ja uudelleenkäyttöä varten; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on sitoutunut vähentämään ravinnehävikkiä vähintään 50 prosenttia ja varmistamaan samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene; on vakuuttunut siitä, että tämä saavutettaisiin parhaiten sulkemalla ravinnekierrot, hyödyntämällä ravinteiden talteenottoa ja kierrätystä sekä kannustamalla viljelijöitä kasvattamaan palkokasveja ja palkitsemalla siitä; korostaa, että tätä varten tarvitaan oikeudellisesti sitovia lainsäädäntöaloitteita ja toimenpiteitä, joiden avulla viljelijät voivat parantaa ravinnehuoltoa; korostaa, että näihin tavoitteisiin on tärkeää pyrkiä kokonaisvaltaisilla ja kiertotalouteen perustuvilla ravinnehuoltoa koskevilla lähestymistavoilla, kuten agroekologisilla käytännöillä ja älykkäällä viljelyllä, jotka voivat tuoda yhteisetuja maaperän laadulle ja biologiselle monimuotoisuudelle ja jotka voivat auttaa viljelijöitä pääsemään mineraalilannoiteriippuvuudestaan ja vähentämään fosfori- ja typpivuotoja; huomauttaa, että tehottoman lannoituksen vähentämisessä ja liiallisen lannoituksen asteittaisessa lopettamisessa olisi otettava huomioon eri lannoitteiden ilmasto- ja ympäristövaikutukset, myös raskasmetallien esiintyminen; kehottaa jäsenvaltioita esittämään strategiasuunnitelmissaan toimenpiteitä, joilla edistetään tehokasta ravinnehuoltoa ja -kiertoa, tuetaan voimakkaasti maatalousneuvojien ja viljelijöiden koulutusta ja hyödynnetään YMP:n uudistusta tilaisuutena vähentää maatalousalan ammoniakkipäästöjä (NH3

| 15. | korostaa, että kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja siihen liittyvien riskien sekä ravinnehävikin vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että saataville tulee turvallisempia vaihtoehtoja, jotta voidaan varmistaa toimiva kasvinsuojeluvälineistö; korostaa kuitenkin koulutuksen merkitystä ennalta ehkäisevien toimenpiteiden asianmukaisen soveltamisen varmistamisessa; kehottaa lisäämään vaihtoehtoisten kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden ja sellaisten kestävämpien lajikkeiden tutkimusta ja kehittämistä, jotka edellyttävät vähemmän tuotantopanoksia vakaiden satojen varmistamiseksi, ja kehottaa kehittämään digitaalisia välineitä sekä luomaan kannustimia sovellusmenetelmille ja -teknologioille, kuten täsmäviljelylle; kehottaa komissiota nopeuttamaan ja yksinkertaistamaan kasvien terveyttä koskevien uusien ratkaisujen käyttöönottoa, mukaan lukien vaikutuksiltaan vähäisemmät kasvinsuojeluaineet, kuten vähäriskiset aineet tai biopohjaiset ratkaisut, ja sisällyttämään horisontaaliseen lainsäädäntöön luonnollisia aineita koskevan määritelmän ja erillisen luokan sekä osallistumaan aloitteisiin, joilla pyritään löytämään vaihtoehtoisia arviointipolkuja näille vähäriskisille aineille, perusaineille ja luonnossa esiintyville aineille; korostaa myös, että sen lisäksi, että vähennetään torjunta-aineiden käyttöä, on lisättävä sellaisten kestävien vaihtoehtojen saatavuutta markkinoilla, jotka suojelevat kasvien terveyttä yhtä tehokkaasti kuin kemialliset torjunta-aineet, jotta vältetään kasvintuhoojien leviäminen; kehottaa lisäksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan uuden lähestymistavan menetelmien sisällyttämistä kemikaalien riskien arviointiin elintarvikkeissa ja rehuissa, vähennetään eläimillä tehtävien testien tarvetta ja viime kädessä edistetään eläinkokeiden lopettamista kokonaan; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja siihen liittyvien riskien sekä ravinnehävikin vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että saataville tulee turvallisempia vaihtoehtoja, jotta voidaan varmistaa toimiva kasvinsuojeluvälineistö; korostaa kuitenkin koulutuksen merkitystä ennalta ehkäisevien toimenpiteiden asianmukaisen soveltamisen varmistamisessa; kehottaa lisäämään vaihtoehtoisten kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden ja sellaisten kestävämpien lajikkeiden tutkimusta ja kehittämistä, jotka edellyttävät vähemmän tuotantopanoksia vakaiden satojen varmistamiseksi, ja kehottaa kehittämään digitaalisia välineitä sekä luomaan kannustimia sovellusmenetelmille ja -teknologioille, kuten täsmäviljelylle; kehottaa komissiota nopeuttamaan ja yksinkertaistamaan kasvien terveyttä koskevien uusien ratkaisujen käyttöönottoa, mukaan lukien vaikutuksiltaan vähäisemmät kasvinsuojeluaineet, kuten vähäriskiset aineet tai biopohjaiset ratkaisut, ja sisällyttämään horisontaaliseen lainsäädäntöön luonnollisia aineita koskevan määritelmän ja erillisen luokan sekä osallistumaan aloitteisiin, joilla pyritään löytämään vaihtoehtoisia arviointipolkuja näille vähäriskisille aineille, perusaineille ja luonnossa esiintyville aineille; korostaa myös, että sen lisäksi, että vähennetään torjunta-aineiden käyttöä, on lisättävä sellaisten kestävien vaihtoehtojen saatavuutta markkinoilla, jotka suojelevat kasvien terveyttä yhtä tehokkaasti kuin kemialliset torjunta-aineet, jotta vältetään kasvintuhoojien leviäminen; kehottaa lisäksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan uuden lähestymistavan menetelmien sisällyttämistä kemikaalien riskien arviointiin elintarvikkeissa ja rehuissa, vähennetään eläimillä tehtävien testien tarvetta ja viime kädessä edistetään eläinkokeiden lopettamista kokonaan;

| 16. | palauttaa mieliin, että on ratkaisevan tärkeää suojella mehiläisiä ja muita pölyttäjiä torjunta-aineiden ja tautien haitallisilta vaikutuksilta; palauttaa mieliin 23. lokakuuta 2019 esittämänsä vastalauseen (61) ja kehottaa jälleen komissiota varmistamaan, että mehiläistenhoito-ohjeiden tarkistaminen ja sitä seuraavat täytäntöönpanotoimet eivät alenna mehiläisten suojelun tasoa EFSAn vuoden 2013 mehiläistenhoito-ohjeissa esitetyn alle ja että ne perustuvat uusimpaan tieteelliseen ja tekniseen tietämykseen, ja ehdottaa siksi yhtenäisten periaatteiden muuttamista mehiläisiä koskevan akuutin myrkyllisyyden lisäksi ainakin myös mehiläisiä koskevan kroonisen toksisuuden, toukkia koskevan toksisuuden ja kimalaisia koskevan akuutin toksisuuden osalta; panee merkille, että EFSA laatii omaa ApisRAM-mallintamisjärjestelmäänsä, joka vaikuttaa vastaavan paremmin mehiläisten biologiaa kuin BeeHAVE eikä aiheuta niin paljon eturistiriitoja; kehottaa komissiota arvioimaan pikaisesti uudelleen aineita, joilla on sama vaikutustapa kuin neonikotinoideilla; |
| --- | --- |

16.

palauttaa mieliin, että on ratkaisevan tärkeää suojella mehiläisiä ja muita pölyttäjiä torjunta-aineiden ja tautien haitallisilta vaikutuksilta; palauttaa mieliin 23. lokakuuta 2019 esittämänsä vastalauseen (61

| 17. | kehottaa jälleen ottamaan käyttöön pölyttäjäindikaattorin (62) ja ennallistamista koskevan tavoitteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan uuden EU:n laajuisen pölyttäjien seurantakehyksen, johon sisältyvät jäsenvaltioiden tasolla käyttöön otettavat vankat järjestelmät, välitavoitteet, selkeät aikasidonnaiset tavoitteet, indikaattorit ja tavoitteet; korostaa, että seurantatoimet on sisällytettävä uuteen yhteisen maatalouspolitiikan seuranta- ja arviointikehykseen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jälleen ottamaan käyttöön pölyttäjäindikaattorin (62

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita suorittamaan paikan päällä järjestelmällisiä ja standardoituja tarkastuksia, jotka koskevat viljelymaan biologista monimuotoisuutta, pölyttäjät mukaan luettuina, ammattilaisten, viljelijöiden ja kansalaistutkijoiden kanssa ja käyttämään tietoja EU:n toimintapolitiikkojen ja niiden täytäntöönpanon arvioinnin tukena; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita suorittamaan paikan päällä järjestelmällisiä ja standardoituja tarkastuksia, jotka koskevat viljelymaan biologista monimuotoisuutta, pölyttäjät mukaan luettuina, ammattilaisten, viljelijöiden ja kansalaistutkijoiden kanssa ja käyttämään tietoja EU:n toimintapolitiikkojen ja niiden täytäntöönpanon arvioinnin tukena;

| 19. | muistuttaa yhteinen terveys -mallin merkityksestä; tähdentää, että mikrobilääkeresistenssi on kasvava ylikansallinen ja rajaylittävä terveysuhka, johon voidaan puuttua tehokkaasti koordinoidulla EU:n toiminnalla; panee merkille merkittävät ponnistelut mikrobilääkkeiden käytön vähentämiseksi eläimillä ja toteaa, että ne ovat myötävaikuttaneet maailmanlaajuisiin pyrkimyksiin antibioottiresistenssin vähentämiseksi; korostaa kuitenkin, että antibioottien käyttöä on vähennettävä edelleen, myös elintarviketuotannossa; suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmaan vähentää tuotantoeläimillä ja vesiviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden kokonaismyyntiä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja korostaa, että jäsenvaltioiden tasolla jo saavutettu edistys on otettava huomioon; huomauttaa, että välitavoitteet sekä selkeät toimet ja toimenpiteet, mukaan lukien unionin lainsäädännössä säädettyjen seuraamusten soveltaminen, ovat välttämättömiä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; muistuttaa lisäksi, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää parantaa eläintenhoitokäytäntöjä, koska eläinten hyvinvoinnin parantaminen parantaa eläinten terveyttä ja vähentää siten lääkkeiden tarvetta; katsoo, että eläinlääkeasetuksen (63) ja lääkerehua koskevan asetuksen (EU) 2019/4 (64) asianmukainen täytäntöönpano vähentää entisestään antibioottien käyttöä, ja kehottaa komissiota valvomaan täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa jäsenvaltioissa; korostaa, että mikrobilääkkeitä, muita kuin vain ihmisillä käytettäväksi tarkoitettuja antibiootteja, on jatkossakin oltava saatavilla välttämättömään käyttöön, jotta voidaan varmistaa eläinten terveys ja suojella niiden hyvinvointia jatkuvasti; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa yhteinen terveys -mallin merkityksestä; tähdentää, että mikrobilääkeresistenssi on kasvava ylikansallinen ja rajaylittävä terveysuhka, johon voidaan puuttua tehokkaasti koordinoidulla EU:n toiminnalla; panee merkille merkittävät ponnistelut mikrobilääkkeiden käytön vähentämiseksi eläimillä ja toteaa, että ne ovat myötävaikuttaneet maailmanlaajuisiin pyrkimyksiin antibioottiresistenssin vähentämiseksi; korostaa kuitenkin, että antibioottien käyttöä on vähennettävä edelleen, myös elintarviketuotannossa; suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmaan vähentää tuotantoeläimillä ja vesiviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden kokonaismyyntiä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja korostaa, että jäsenvaltioiden tasolla jo saavutettu edistys on otettava huomioon; huomauttaa, että välitavoitteet sekä selkeät toimet ja toimenpiteet, mukaan lukien unionin lainsäädännössä säädettyjen seuraamusten soveltaminen, ovat välttämättömiä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; muistuttaa lisäksi, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää parantaa eläintenhoitokäytäntöjä, koska eläinten hyvinvoinnin parantaminen parantaa eläinten terveyttä ja vähentää siten lääkkeiden tarvetta; katsoo, että eläinlääkeasetuksen (63

64

| 20. | suhtautuu myönteisesti sen korostamiseen, että tuotantoeläimille ja vesiviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden kokonaismyyntiä EU:ssa on vähennettävä, ja korostaa, että EU:n tämän alan aloitteissa olisi omaksuttava yhteinen terveys -lähestymistapa, jossa tunnustetaan ihmisten, eläinten ja ympäristön terveyden ja hyvinvoinnin keskinäinen riippuvuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään lisätoimenpiteisiin, joilla voidaan ottaa käyttöön ja kannustaa kestäviä innovatiivisia ratkaisuja, erityisesti ennaltaehkäisytyökaluja ja vaihtoehtoisia hoitoja; kehottaa varmistamaan EU:hun tuotaville eläinperäisille tuotteille vastaavat vaatimukset kuin eläinlääkeasetuksessa vahvistetut vaatimukset; toteaa, että rehujen lisäaineita koskevan asetuksen (65) tarkistamisen yhteydessä on tarpeen käsitellä sellaisten aineiden käyttöä, joita ei tällä hetkellä luokitella antibiooteiksi mutta joilla on antibioottiominaisuuksia eläinlääkkeitä koskevan asetuksen 4 artiklan 14 kohdan mukaisesti ja joita voidaan käyttää eläintuotannossa ja vesiviljelyssä ennaltaehkäisevään käyttöön; kiinnittää huomiota siihen, että elintarvikeketjun työntekijät ovat vaarassa saada mikrobilääkeresistenttejä taudinaiheuttajia esimerkiksi annostellessaan eläinlääkkeitä rehun päälle; korostaa tarvetta toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tämän vakavan työterveysriskin pienentämiseksi; |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti sen korostamiseen, että tuotantoeläimille ja vesiviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden kokonaismyyntiä EU:ssa on vähennettävä, ja korostaa, että EU:n tämän alan aloitteissa olisi omaksuttava yhteinen terveys -lähestymistapa, jossa tunnustetaan ihmisten, eläinten ja ympäristön terveyden ja hyvinvoinnin keskinäinen riippuvuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään lisätoimenpiteisiin, joilla voidaan ottaa käyttöön ja kannustaa kestäviä innovatiivisia ratkaisuja, erityisesti ennaltaehkäisytyökaluja ja vaihtoehtoisia hoitoja; kehottaa varmistamaan EU:hun tuotaville eläinperäisille tuotteille vastaavat vaatimukset kuin eläinlääkeasetuksessa vahvistetut vaatimukset; toteaa, että rehujen lisäaineita koskevan asetuksen (65

| 21. | muistuttaa, että maa- ja metsätaloudella on tärkeä rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen hillitsemisessä; korostaa, että on tärkeää tunnustaa maatalouden ja eläintuotannon vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin ja maankäyttöön ja seurata tätä vaikutusta; korostaa, että näitä päästöjä on vähennettävä, jotta voidaan edistää EU:n sitoutumista Pariisin sopimukseen; korostaa tarvetta ja mahdollisuuksia ylläpitää, palauttaa ja tehostaa luonnollisia hiilinieluja ja vähentää maatalouden hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksidipäästöjä erityisesti rehu- ja karjankasvatusaloilla sekä orgaanisten lannoitteiden ja kivennäislannoitteiden alalla vaarantamatta eläinten hyvinvointia entisestään ja varmistaen samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene; toteaa, että terveet eläimet tarvitsevat vähemmän luonnonvaroja ja että eläinten kestävät hoitokäytännöt voivat johtaa kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen; kehottaa toteuttamaan asianmukaisia ja räätälöityjä sääntelytoimia ja asettamaan tavoitteita maatalouden ja siihen liittyvän maankäytön päästöille osana 55-valmiuspakettia, jotta varmistetaan kaikkien kasvihuonekaasupäästöjen kunnianhimoinen vähentäminen näillä aloilla muun muassa puuttumalla laiduntamistiheyteen EU:ssa sekä tuontirehuun ja -elintarvikkeisiin liittyviin maankäyttöpäästöihin; kehottaa laatimaan johdonmukaisen politiikkayhdistelmän, jolla mahdollistetaan siirtyminen kestävämpiin käytäntöihin, kuten nurmipohjaiseen laajaperäiseen kotieläintuotantoon osana sekaviljelyjärjestelmää, jossa kunnioitetaan paikallisen ympäristön kantokykyä ja tuetaan biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että maa- ja metsätaloudella on tärkeä rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen hillitsemisessä; korostaa, että on tärkeää tunnustaa maatalouden ja eläintuotannon vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin ja maankäyttöön ja seurata tätä vaikutusta; korostaa, että näitä päästöjä on vähennettävä, jotta voidaan edistää EU:n sitoutumista Pariisin sopimukseen; korostaa tarvetta ja mahdollisuuksia ylläpitää, palauttaa ja tehostaa luonnollisia hiilinieluja ja vähentää maatalouden hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksidipäästöjä erityisesti rehu- ja karjankasvatusaloilla sekä orgaanisten lannoitteiden ja kivennäislannoitteiden alalla vaarantamatta eläinten hyvinvointia entisestään ja varmistaen samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene; toteaa, että terveet eläimet tarvitsevat vähemmän luonnonvaroja ja että eläinten kestävät hoitokäytännöt voivat johtaa kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen; kehottaa toteuttamaan asianmukaisia ja räätälöityjä sääntelytoimia ja asettamaan tavoitteita maatalouden ja siihen liittyvän maankäytön päästöille osana 55-valmiuspakettia, jotta varmistetaan kaikkien kasvihuonekaasupäästöjen kunnianhimoinen vähentäminen näillä aloilla muun muassa puuttumalla laiduntamistiheyteen EU:ssa sekä tuontirehuun ja -elintarvikkeisiin liittyviin maankäyttöpäästöihin; kehottaa laatimaan johdonmukaisen politiikkayhdistelmän, jolla mahdollistetaan siirtyminen kestävämpiin käytäntöihin, kuten nurmipohjaiseen laajaperäiseen kotieläintuotantoon osana sekaviljelyjärjestelmää, jossa kunnioitetaan paikallisen ympäristön kantokykyä ja tuetaan biologista monimuotoisuutta;

| 22. | panee merkille rehun lisäaineiden alalla tapahtuneen lupaavan kehityksen, joka auttaa vähentämään kotieläintaloudesta peräisin olevia kasvihuonekaasupäästöjä sekä veden ja ilman epäpuhtauksia; suhtautuu tältä osin myönteisesti komission suunnitelmiin helpottaa kestävien ja innovatiivisten rehun lisäaineiden saattamista markkinoille ja kehottaa käynnistämään asiaankuuluvia tutkimusohjelmia niiden jatkokehittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

22.

panee merkille rehun lisäaineiden alalla tapahtuneen lupaavan kehityksen, joka auttaa vähentämään kotieläintaloudesta peräisin olevia kasvihuonekaasupäästöjä sekä veden ja ilman epäpuhtauksia; suhtautuu tältä osin myönteisesti komission suunnitelmiin helpottaa kestävien ja innovatiivisten rehun lisäaineiden saattamista markkinoille ja kehottaa käynnistämään asiaankuuluvia tutkimusohjelmia niiden jatkokehittämisen tukemiseksi;

| 23. | huomauttaa, että laajaperäinen pysyvä nurmi- tai metsälaidunpohjainen kotieläintuotanto tai laajaperäinen luonnonmukainen kotieläintuotanto, johon usein liittyy ympäristön kannalta arvokkaita laitumia, on eurooppalaisen elintarvikejärjestelmän keskeinen piirre ja että sen laatujärjestelmät ovat olennainen osa monia perinteisiä maaseutuyhteisöjä, joiden ansiosta ne voivat käyttää tuottavasti maata, joka muutoin olisi hylätty; korostaa, että tällaisella maapohjaisella ja kevyellä maataloustuotannolla voi olla monia myönteisiä vaikutuksia ympäristöön ja kulttuurimaisemien säilyttämiseen, se auttaa suojelemaan maaseutualueita väestökadolta ja hylkäämiseltä, auttaa lieventämään ilmastonmuutosta ja edistää kiertotaloutta ja biologisen monimuotoisuuden ennallistamista, joten sitä on tuettava ja kannustettava; korostaa, että tiloille, jotka siirtyvät kestävämpiin tuotantomuotoihin ja siirtyvät pois suuren eläintiheyden ja yhden viljelykasvin viljelyn kaltaisista maatalouskäytännöistä, olisi annettava tukea; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen toimintapolitiikoilla ja rahoitusohjelmilla tuetaan perinteistä eurooppalaista kulttuurimaisemaa, kuten rinteiden ja pengerrysten viinitarhoja ja biologista monimuotoisuutta tukevaa laajaperäistä pysyvää nurmipohjaista tuotantoa; toteaa, että jäsenvaltioiden luontodirektiivin 17 artiklan mukaisesti laatimissa kertomuksissa (66) korostetaan, että monilla puoliluontaisilla niityillä on epäsuotuisa, riittämätön tai huono suojelun taso, ja että niistä riippuvaiset pölyttäjät ovat uhattuina, mikä vaarantaa pölyttämispalvelut; |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että laajaperäinen pysyvä nurmi- tai metsälaidunpohjainen kotieläintuotanto tai laajaperäinen luonnonmukainen kotieläintuotanto, johon usein liittyy ympäristön kannalta arvokkaita laitumia, on eurooppalaisen elintarvikejärjestelmän keskeinen piirre ja että sen laatujärjestelmät ovat olennainen osa monia perinteisiä maaseutuyhteisöjä, joiden ansiosta ne voivat käyttää tuottavasti maata, joka muutoin olisi hylätty; korostaa, että tällaisella maapohjaisella ja kevyellä maataloustuotannolla voi olla monia myönteisiä vaikutuksia ympäristöön ja kulttuurimaisemien säilyttämiseen, se auttaa suojelemaan maaseutualueita väestökadolta ja hylkäämiseltä, auttaa lieventämään ilmastonmuutosta ja edistää kiertotaloutta ja biologisen monimuotoisuuden ennallistamista, joten sitä on tuettava ja kannustettava; korostaa, että tiloille, jotka siirtyvät kestävämpiin tuotantomuotoihin ja siirtyvät pois suuren eläintiheyden ja yhden viljelykasvin viljelyn kaltaisista maatalouskäytännöistä, olisi annettava tukea; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen toimintapolitiikoilla ja rahoitusohjelmilla tuetaan perinteistä eurooppalaista kulttuurimaisemaa, kuten rinteiden ja pengerrysten viinitarhoja ja biologista monimuotoisuutta tukevaa laajaperäistä pysyvää nurmipohjaista tuotantoa; toteaa, että jäsenvaltioiden luontodirektiivin 17 artiklan mukaisesti laatimissa kertomuksissa (66

| 24. | kehottaa yhdenmukaistamaan entistä voimakkaammin EU:n kotieläintaloutta koskevaa oikeudellista kehystä käyttämällä yhteisiä, tieteeseen perustuvia eläinten hyvinvointia koskevia indikaattoreita ja suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen arvioida ja tarvittaessa tarkistaa eläinten hyvinvointia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä; korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon tieteen uusimmat edistysaskeleet eläinten hyvinvoinnin alalla ja vastata tilaukseen, jota yleisön keskuudessa, politiikassa ja markkinoilla on tiukemmille eläinten hyvinvointia koskeville vaatimuksille; kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jonka tavoitteena on lopettaa asteittain häkkien käyttö EU:n eläintuotannossa ja jossa arvioidaan mahdollisuutta luopua niistä asteittain vuoteen 2027 mennessä; korostaa, että tämän asteittaisen luopumisen on perustuttava tieteelliseen vaikutustenarviointiin ja että on varmistettava asianmukainen siirtymäaika; kehottaa komissiota omaksumaan lajikohtaisen lähestymistavan, jossa otetaan huomioon ja arvioidaan kunkin eläimen ominaispiirteet, sillä eläimellä olisi oltava sen erityistarpeisiin soveltuvat eläinsuojajärjestelmät, samalla kun turvataan eläinten ja ihmisten terveys, varmistetaan työntekijöiden suojelu ja varmistetaan riittävä tuki ja siirtymäkausi, jotta voidaan säilyttää viljelijöiden ja kasvattajien kilpailukyky; |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhdenmukaistamaan entistä voimakkaammin EU:n kotieläintaloutta koskevaa oikeudellista kehystä käyttämällä yhteisiä, tieteeseen perustuvia eläinten hyvinvointia koskevia indikaattoreita ja suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen arvioida ja tarvittaessa tarkistaa eläinten hyvinvointia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä; korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon tieteen uusimmat edistysaskeleet eläinten hyvinvoinnin alalla ja vastata tilaukseen, jota yleisön keskuudessa, politiikassa ja markkinoilla on tiukemmille eläinten hyvinvointia koskeville vaatimuksille; kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jonka tavoitteena on lopettaa asteittain häkkien käyttö EU:n eläintuotannossa ja jossa arvioidaan mahdollisuutta luopua niistä asteittain vuoteen 2027 mennessä; korostaa, että tämän asteittaisen luopumisen on perustuttava tieteelliseen vaikutustenarviointiin ja että on varmistettava asianmukainen siirtymäaika; kehottaa komissiota omaksumaan lajikohtaisen lähestymistavan, jossa otetaan huomioon ja arvioidaan kunkin eläimen ominaispiirteet, sillä eläimellä olisi oltava sen erityistarpeisiin soveltuvat eläinsuojajärjestelmät, samalla kun turvataan eläinten ja ihmisten terveys, varmistetaan työntekijöiden suojelu ja varmistetaan riittävä tuki ja siirtymäkausi, jotta voidaan säilyttää viljelijöiden ja kasvattajien kilpailukyky;

| 25. | muistuttaa korkealaatuisen eläinten hyvinvointia koskevan järjestelmän merkityksestä, myös kuljetuksen ja teurastuksen yhteydessä; korostaa, että eläinten hyvinvoinnin korkea taso on osa kestävää kehitystä ja se on välttämätön elintarvikkeiden paremman laadun kannalta, mikä helpottaa terveellisempää ravitsemusta täyttämällä kuluttajien vaatimukset ja edistämällä biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä; korostaa, että tarvitaan johdonmukainen ja yhdenmukainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon ihmisten terveys, ympäristö, biologinen monimuotoisuus, eläinten terveys ja hyvinvointi sekä ilmasto kokonaisvaltaisesti ja yhteisesti viitattaessa kestävään elintarvikejärjestelmään; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa korkealaatuisen eläinten hyvinvointia koskevan järjestelmän merkityksestä, myös kuljetuksen ja teurastuksen yhteydessä; korostaa, että eläinten hyvinvoinnin korkea taso on osa kestävää kehitystä ja se on välttämätön elintarvikkeiden paremman laadun kannalta, mikä helpottaa terveellisempää ravitsemusta täyttämällä kuluttajien vaatimukset ja edistämällä biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä; korostaa, että tarvitaan johdonmukainen ja yhdenmukainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon ihmisten terveys, ympäristö, biologinen monimuotoisuus, eläinten terveys ja hyvinvointi sekä ilmasto kokonaisvaltaisesti ja yhteisesti viitattaessa kestävään elintarvikejärjestelmään;

| 26. | pitää tärkeänä käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka systeemisesti laiminlyövät eläinten hyvinvointia koskevan voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan, ja tarvittaessa korjata lainsäädännön aukkokohdat ja asettaa eläinten hyvinvointia koskevassa lainsäädännössä tiukempia normeja; korostaa, että on olennaisen tärkeää, että EU ottaa huomioon sen, miten unionin ulkopuoliset maat noudattavat eläinten hyvinvointia koskevia normeja erityisesti tuontituotteiden tapauksessa; |
| --- | --- |

26.

pitää tärkeänä käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka systeemisesti laiminlyövät eläinten hyvinvointia koskevan voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan, ja tarvittaessa korjata lainsäädännön aukkokohdat ja asettaa eläinten hyvinvointia koskevassa lainsäädännössä tiukempia normeja; korostaa, että on olennaisen tärkeää, että EU ottaa huomioon sen, miten unionin ulkopuoliset maat noudattavat eläinten hyvinvointia koskevia normeja erityisesti tuontituotteiden tapauksessa;

| 27. | korostaa, että eläinten pitäisi kokea mahdollisimman vähän kärsimystä kuljetettaessa ja teurastettaessa, ja suhtautuu siksi myönteisesti aikomukseen tarkistaa eläinten hyvinvointia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä eläinten kuljetuksen ja teurastuksen osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan paikallisia teurastusratkaisuja, myös tilateurastuksia, pienemmillä yksiköillä ja antamalla henkilöstölle enemmän koulutusta eläinten kärsimyksen välttämisestä; kehottaa komissiota edistämään mahdollisuuksien mukaan muita kuljetusmuotoja kuin elävien eläinten kuljetusta; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että eläinten pitäisi kokea mahdollisimman vähän kärsimystä kuljetettaessa ja teurastettaessa, ja suhtautuu siksi myönteisesti aikomukseen tarkistaa eläinten hyvinvointia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä eläinten kuljetuksen ja teurastuksen osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan paikallisia teurastusratkaisuja, myös tilateurastuksia, pienemmillä yksiköillä ja antamalla henkilöstölle enemmän koulutusta eläinten kärsimyksen välttämisestä; kehottaa komissiota edistämään mahdollisuuksien mukaan muita kuljetusmuotoja kuin elävien eläinten kuljetusta;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asiaa koskevan EU:n lainsäädännön ja erityisesti eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana annetun neuvoston direktiivin (EY) N:o 1/2005 (67) ja valvomaan sen noudattamista; pitää valitettavana, että nykyään ei noudateta Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota, jonka mukaan eläinten hyvinvoinnin suojelu ei pysähdy EU:n ulkorajoilla ja että myös Euroopan unionista lähtevien eläinkuljettajien on siksi noudatettava eläinten hyvinvointia koskevia EU:n sääntöjä lähtiessään EU:sta, ja huomauttaa, että sääntöjen soveltamisessa on vaikeuksia, jotka johtuvat toimivallan puuttumisesta unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asiaa koskevan EU:n lainsäädännön ja erityisesti eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana annetun neuvoston direktiivin (EY) N:o 1/2005 (67

| 29. | muistuttaa, että hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin mukaan 70 prosenttia uusista taudeista ja pandemioista on eläinperäisiä; ilmaisee syvän huolensa eläimistä ihmisiin siirtyvien zoonoottisten tautien (antropozoonoosi) ilmaantumisesta yhä useammin, josta ovat esimerkkeinä Q-kuume, lintuinfluenssa ja uusi A-influenssakanta (H1N1) ja jota pahentavat ilmastonmuutos, ympäristön tilan heikkeneminen, maankäytön muutokset, metsäkato, biologisen monimuotoisuuden ja luontotyyppien tuhoutuminen ja niihin kohdistuva paine, luonnonvaraisten eläinten laiton kauppa ja nykyiset elintarvikkeiden tuotanto- ja kulutusjärjestelmämme; korostaa, että sellaiset eläintuotantojärjestelmät, joihin kuuluu samantyyppisten eläinten pitäminen suljetussa tilassa lähellä toisiaan, voi lisätä eläinten alttiutta tarttuville taudeille, mikä luo sopivat olosuhteet zoonoottisten tautien syntymiselle ja leviämiselle (68); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan siirtymistä pois näistä maatalouskäytännöistä ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kestämättömästä käytöstä, laiton kauppa mukaan luettuna, ja edistämään eläintautien ennaltaehkäisyä ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien tiukkojen vaatimusten edistämistä myös EU:n kauppakumppanien kanssa, jotta voidaan estää zoonoottisten tautien ja haitallisten vieraslajien leviäminen ja edistää EU:n korkeita bioturvallisuusnormeja parhaana käytäntönä maailmanlaajuisesti; toteaa, että tautien ennaltaehkäisy ja tautivalmius, mm. diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien käytettävyys, on keino hillitä ihmisten ja eläinten uusia terveysuhkia; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin mukaan 70 prosenttia uusista taudeista ja pandemioista on eläinperäisiä; ilmaisee syvän huolensa eläimistä ihmisiin siirtyvien zoonoottisten tautien (antropozoonoosi) ilmaantumisesta yhä useammin, josta ovat esimerkkeinä Q-kuume, lintuinfluenssa ja uusi A-influenssakanta (H1N1) ja jota pahentavat ilmastonmuutos, ympäristön tilan heikkeneminen, maankäytön muutokset, metsäkato, biologisen monimuotoisuuden ja luontotyyppien tuhoutuminen ja niihin kohdistuva paine, luonnonvaraisten eläinten laiton kauppa ja nykyiset elintarvikkeiden tuotanto- ja kulutusjärjestelmämme; korostaa, että sellaiset eläintuotantojärjestelmät, joihin kuuluu samantyyppisten eläinten pitäminen suljetussa tilassa lähellä toisiaan, voi lisätä eläinten alttiutta tarttuville taudeille, mikä luo sopivat olosuhteet zoonoottisten tautien syntymiselle ja leviämiselle (68

| 30. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on tunnustanut luonnonmukaisen maatalouden yhdeksi vahvoista osatekijöistä EU:n tiellä kohti kestävämpiä elintarvikejärjestelmiä, ja pitää myönteisenä pyrkimystä kasvattaa luonnonmukaisessa tuotannossa käytettävän EU:n maatalousmaan osuutta vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että suurin osa jäsenvaltioista on jo hyväksynyt tavoitteita, joilla lisätään luonnonmukaisessa tuotannossa käytettävää maatalousmaata; odottaa kiinnostuneena luonnonmukaisen maatalouden alan analyysia strategian yleisessä vaikutustenarvioinnissa ja korostaa luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman merkitystä sen käyttöönoton lisäämisessä; korostaa, että luonnonmukaisen tuotannon alan kehitystä ja kasvua on täydennettävä markkinoiden ja toimitusketjun kehittämisellä ja toimenpiteillä, joilla lisätään luonnonmukaisten elintarvikkeiden kysyntää ja varmistetaan kuluttajien luottamus, sekä julkisilla hankinnoilla, verokannustimilla ja monenlaisilla menekinedistämistoimilla, tutkimuksella, innovoinnilla, koulutuksella ja tieteellisen tiedon siirrolla, jotka kaikki edistäisivät luonnonmukaisten tuotteiden markkinoiden vakautta ja oikeudenmukaisen korvauksen maksamista viljelijöille; |
| --- | --- |

30.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on tunnustanut luonnonmukaisen maatalouden yhdeksi vahvoista osatekijöistä EU:n tiellä kohti kestävämpiä elintarvikejärjestelmiä, ja pitää myönteisenä pyrkimystä kasvattaa luonnonmukaisessa tuotannossa käytettävän EU:n maatalousmaan osuutta vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että suurin osa jäsenvaltioista on jo hyväksynyt tavoitteita, joilla lisätään luonnonmukaisessa tuotannossa käytettävää maatalousmaata; odottaa kiinnostuneena luonnonmukaisen maatalouden alan analyysia strategian yleisessä vaikutustenarvioinnissa ja korostaa luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman merkitystä sen käyttöönoton lisäämisessä; korostaa, että luonnonmukaisen tuotannon alan kehitystä ja kasvua on täydennettävä markkinoiden ja toimitusketjun kehittämisellä ja toimenpiteillä, joilla lisätään luonnonmukaisten elintarvikkeiden kysyntää ja varmistetaan kuluttajien luottamus, sekä julkisilla hankinnoilla, verokannustimilla ja monenlaisilla menekinedistämistoimilla, tutkimuksella, innovoinnilla, koulutuksella ja tieteellisen tiedon siirrolla, jotka kaikki edistäisivät luonnonmukaisten tuotteiden markkinoiden vakautta ja oikeudenmukaisen korvauksen maksamista viljelijöille;

| 31. | pitää myönteisenä ajatusta lisätä, kannustaa ja palkita maaperän luonnollista hiilensidontaa, johon joillakin tiloilla on jo päästy, ja tarjota viljelijöille lisäpalkkioita hiilen sitomista koskevien hyvien maatalouskäytäntöjen kehittämisestä ja ylläpitämisestä, minkä pitäisi johtaa hiilinielujen lisääntymiseen kaikkialla EU:ssa; korostaa, että maatalous- ja elintarvikepolitiikalla olisi helpotettava siirtymistä kestävään maatalouteen palkitsemalla viljelijöitä heidän tuottamistaan ympäristö- ja ilmastohyödyistä; korostaa luontoon perustuvien ratkaisujen merkitystä, kuten laajoja viljelykiertoja, sekaviljelyä, permakulttuuria, agroekologiaa ja ekosysteemien ennallistamista ja erityisesti turvealueiden ennallistamista ja ylläpitoa luonnollisten hiilinielujen ja sitomisen kannalta; korostaa kuitenkin, että maatalouteen ja viljelykäytäntöihin, joilla on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, maaperään, veteen, ilmaan ja eläinten hyvinvointiin, ei pitäisi myöntää ilmastorahoitusta eikä niitä pitäisi kannustaa tai palkita; kehottaa komissiota selvittämään kehystä hiilen määrätietoiselle kvantifioinnille ja sertifioinnille, jolla vältettäisiin viherpesuna tunnettu väärien tietojen antaminen; kehottaa komissiota esittämään useita vaihtoehtoja hiiltä sitovalle viljelylle ja painottaa, että hiilimarkkinat ovat osa paljon laajempaa sääntely- ja muiden toimenpiteiden kokonaisuutta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ja korostaa, että hiiltä sitovan viljelyn järjestelmien olisi oltava osa kannustinvälineistöä ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; vaatii, että ehdotusten on oltava eläinten hyvinvoinnin ja vihreän kehityksen ohjelman ympäristötavoitteiden ja vahingon välttämisen periaatteen mukaisia; kannattaa uudistavien maatalouskäytäntöjen käyttöönoton edistämistä, teknologian, datan, koulutuksen ja tiedotuksen parantamista ja viljelijöiden tulojen täydentämistä hiilen sitomisen ja ekosysteemipalveluista maksettavien maksujen avulla, mikä parantaa viljelijöiden selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä ajatusta lisätä, kannustaa ja palkita maaperän luonnollista hiilensidontaa, johon joillakin tiloilla on jo päästy, ja tarjota viljelijöille lisäpalkkioita hiilen sitomista koskevien hyvien maatalouskäytäntöjen kehittämisestä ja ylläpitämisestä, minkä pitäisi johtaa hiilinielujen lisääntymiseen kaikkialla EU:ssa; korostaa, että maatalous- ja elintarvikepolitiikalla olisi helpotettava siirtymistä kestävään maatalouteen palkitsemalla viljelijöitä heidän tuottamistaan ympäristö- ja ilmastohyödyistä; korostaa luontoon perustuvien ratkaisujen merkitystä, kuten laajoja viljelykiertoja, sekaviljelyä, permakulttuuria, agroekologiaa ja ekosysteemien ennallistamista ja erityisesti turvealueiden ennallistamista ja ylläpitoa luonnollisten hiilinielujen ja sitomisen kannalta; korostaa kuitenkin, että maatalouteen ja viljelykäytäntöihin, joilla on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, maaperään, veteen, ilmaan ja eläinten hyvinvointiin, ei pitäisi myöntää ilmastorahoitusta eikä niitä pitäisi kannustaa tai palkita; kehottaa komissiota selvittämään kehystä hiilen määrätietoiselle kvantifioinnille ja sertifioinnille, jolla vältettäisiin viherpesuna tunnettu väärien tietojen antaminen; kehottaa komissiota esittämään useita vaihtoehtoja hiiltä sitovalle viljelylle ja painottaa, että hiilimarkkinat ovat osa paljon laajempaa sääntely- ja muiden toimenpiteiden kokonaisuutta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ja korostaa, että hiiltä sitovan viljelyn järjestelmien olisi oltava osa kannustinvälineistöä ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; vaatii, että ehdotusten on oltava eläinten hyvinvoinnin ja vihreän kehityksen ohjelman ympäristötavoitteiden ja vahingon välttämisen periaatteen mukaisia; kannattaa uudistavien maatalouskäytäntöjen käyttöönoton edistämistä, teknologian, datan, koulutuksen ja tiedotuksen parantamista ja viljelijöiden tulojen täydentämistä hiilen sitomisen ja ekosysteemipalveluista maksettavien maksujen avulla, mikä parantaa viljelijöiden selviytymiskykyä;

| 32. | korostaa, että on tärkeää varmistaa siementen ja kasvien lisäysaineiston turvallisuus ja monipuolisuus, jotta voidaan taata vakaat sadot ja kasvilajikkeet, jotka on mukautettu ilmastonmuutoksen aiheuttamiin paineisiin, mukaan lukien perinteiset ja paikallisesti mukautetut lajikkeet, luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvat lajikkeet ja vähän tuotantopanoksia käyttävät viljelyjärjestelmät, samalla kun varmistetaan avoimuus ja valinnanvapaus viljelijöille sekä geenivarojen ja innovatiivisten kasvinjalostustekniikoiden saatavuus, jotta voidaan edistää terveitä siemeniä ja suojella kasveja haitallisilta kasvintuhoojilta ja taudeilta ja auttaa viljelijöitä torjumaan ilmastonmuutoksen aiheuttamia kasvavia riskejä varmistaen kannustin avoimeen innovointiin kasvilajikkeiden avulla; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että on tärkeää varmistaa siementen ja kasvien lisäysaineiston turvallisuus ja monipuolisuus, jotta voidaan taata vakaat sadot ja kasvilajikkeet, jotka on mukautettu ilmastonmuutoksen aiheuttamiin paineisiin, mukaan lukien perinteiset ja paikallisesti mukautetut lajikkeet, luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvat lajikkeet ja vähän tuotantopanoksia käyttävät viljelyjärjestelmät, samalla kun varmistetaan avoimuus ja valinnanvapaus viljelijöille sekä geenivarojen ja innovatiivisten kasvinjalostustekniikoiden saatavuus, jotta voidaan edistää terveitä siemeniä ja suojella kasveja haitallisilta kasvintuhoojilta ja taudeilta ja auttaa viljelijöitä torjumaan ilmastonmuutoksen aiheuttamia kasvavia riskejä varmistaen kannustin avoimeen innovointiin kasvilajikkeiden avulla;

| 33. | lisää tietoisuutta keskittymisen ja monopolisoitumisen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista siemenalalla ja kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittaessa toimenpiteitä niiden torjumiseksi; korostaa tässä yhteydessä kasvinjalostajien oikeuksiin perustuvan avoimen innovoinnin merkitystä ja panee huolestuneena merkille laaja-alaisten patenttien haitalliset vaikutukset siemenalalla; katsoo, että yksityisten kansalaisten ja pientilallisten perinteisten ja paikallisesti mukautettujen siemenlajikkeiden muuhun kuin kaupalliseen tuotantoon ja käyttöön ei pitäisi soveltaa kohtuutonta EU:n ja kansallista sääntelyä; korostaa, että on tärkeää säilyttää vahvat sisämarkkinat EU:n siemenalalla; |
| --- | --- |

33.

lisää tietoisuutta keskittymisen ja monopolisoitumisen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista siemenalalla ja kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittaessa toimenpiteitä niiden torjumiseksi; korostaa tässä yhteydessä kasvinjalostajien oikeuksiin perustuvan avoimen innovoinnin merkitystä ja panee huolestuneena merkille laaja-alaisten patenttien haitalliset vaikutukset siemenalalla; katsoo, että yksityisten kansalaisten ja pientilallisten perinteisten ja paikallisesti mukautettujen siemenlajikkeiden muuhun kuin kaupalliseen tuotantoon ja käyttöön ei pitäisi soveltaa kohtuutonta EU:n ja kansallista sääntelyä; korostaa, että on tärkeää säilyttää vahvat sisämarkkinat EU:n siemenalalla;

| 34. | kehottaa vahvistamaan koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan edistää geneettisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää käyttöä ja perustaa EU:n yhteinen foorumi säilytettyjä geenivaroja koskevien tietojen vaihtoa varten; |
| --- | --- |

34.

kehottaa vahvistamaan koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan edistää geneettisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää käyttöä ja perustaa EU:n yhteinen foorumi säilytettyjä geenivaroja koskevien tietojen vaihtoa varten;

| 35. | panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen perinteisten ja paikallisesti mukautettujen viljelykasvilajikkeiden kaupan pitämistä koskevien sääntöjen tarkistamisesta lajikkeiden säilyttämisen ja kestävän käytön edistämiseksi; korostaa, että on toteutettava toimenpiteitä, joilla helpotetaan siemenlajikkeiden rekisteröintiä, myös luonnonmukaista viljelyä varten, ja varmistetaan perinteisten ja paikallisesti mukautettujen lajikkeiden helpompi pääsy markkinoille; |
| --- | --- |

35.

panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen perinteisten ja paikallisesti mukautettujen viljelykasvilajikkeiden kaupan pitämistä koskevien sääntöjen tarkistamisesta lajikkeiden säilyttämisen ja kestävän käytön edistämiseksi; korostaa, että on toteutettava toimenpiteitä, joilla helpotetaan siemenlajikkeiden rekisteröintiä, myös luonnonmukaista viljelyä varten, ja varmistetaan perinteisten ja paikallisesti mukautettujen lajikkeiden helpompi pääsy markkinoille;

| 36. | panee merkille tutkimuksen uusien genomitekniikoiden asemasta unionin lainsäädännössä ja unionin tuomioistuimen asiassa C-528/16 (SWD(2021)0092) antaman tuomion sekä komission ilmoituksen, että se aikoo käynnistää sääntelytoimia, joihin sisältyy vaikutustenarviointi ja julkinen kuuleminen tietyistä uusista genomitekniikoista peräisin olevista kasveista ja joilla pyritään säilyttämään ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso ja hyödyntämään samalla tieteestä ja innovoinnista saatavia mahdollisia hyötyjä, jotta voidaan erityisesti edistää kestävyyttä sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteita ja Pellolta pöytään -strategiaa; korostaa ennalta varautumisen periaatetta ja tarvetta varmistaa avoimuus ja valinnanvapaus viljelijöille, jalostajille ja kuluttajille ja korostaa, että tähän politiikkatoimeen olisi sisällyttävä riskinarviointeja ja kattava katsaus ja arviointi jäljitettävyyden ja merkintöjen vaihtoehdoista, jotta voidaan varmistaa asianmukainen viranomaisvalvonta ja antaa kuluttajille asiaankuuluvaa tietoa, myös unionin ulkopuolisista maista peräisin olevista tuotteista, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

36.

panee merkille tutkimuksen uusien genomitekniikoiden asemasta unionin lainsäädännössä ja unionin tuomioistuimen asiassa C-528/16 (SWD(2021)0092) antaman tuomion sekä komission ilmoituksen, että se aikoo käynnistää sääntelytoimia, joihin sisältyy vaikutustenarviointi ja julkinen kuuleminen tietyistä uusista genomitekniikoista peräisin olevista kasveista ja joilla pyritään säilyttämään ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso ja hyödyntämään samalla tieteestä ja innovoinnista saatavia mahdollisia hyötyjä, jotta voidaan erityisesti edistää kestävyyttä sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteita ja Pellolta pöytään -strategiaa; korostaa ennalta varautumisen periaatetta ja tarvetta varmistaa avoimuus ja valinnanvapaus viljelijöille, jalostajille ja kuluttajille ja korostaa, että tähän politiikkatoimeen olisi sisällyttävä riskinarviointeja ja kattava katsaus ja arviointi jäljitettävyyden ja merkintöjen vaihtoehdoista, jotta voidaan varmistaa asianmukainen viranomaisvalvonta ja antaa kuluttajille asiaankuuluvaa tietoa, myös unionin ulkopuolisista maista peräisin olevista tuotteista, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi;

| 37. | kehottaa jälleen komissiota esittämään kloonausta ja ”klooniruokaa” koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen kiireellisenä asiana; vaatii, että kyseisen ehdotuksen tulisi sisältää kloonausta koskeva kielto, kloonattujen eläinten markkinoille saattamista ja tuontia, niiden lisäysaineistoja ja jälkeläisiä koskeva kielto sekä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavien elintarvikkeiden markkinoille saattamista ja tuontia koskeva kielto; pitää erittäin valitettavana kloonien ja niiden jälkeläisten sääntelyn laiminlyöntiä ja toistaa, että luonnollista tai keinotekoista jalostusta tai jalostusmenettelyjä, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat kärsimystä tai vammoja jollekin kyseisistä eläimistä, ei saa harjoittaa ja että on tarpeen varmistaa, että kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevat elintarvikkeet eivät pääse elintarvikeketjuun; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jälleen komissiota esittämään kloonausta ja ”klooniruokaa” koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen kiireellisenä asiana; vaatii, että kyseisen ehdotuksen tulisi sisältää kloonausta koskeva kielto, kloonattujen eläinten markkinoille saattamista ja tuontia, niiden lisäysaineistoja ja jälkeläisiä koskeva kielto sekä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavien elintarvikkeiden markkinoille saattamista ja tuontia koskeva kielto; pitää erittäin valitettavana kloonien ja niiden jälkeläisten sääntelyn laiminlyöntiä ja toistaa, että luonnollista tai keinotekoista jalostusta tai jalostusmenettelyjä, jotka aiheuttavat tai todennäköisesti aiheuttavat kärsimystä tai vammoja jollekin kyseisistä eläimistä, ei saa harjoittaa ja että on tarpeen varmistaa, että kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevat elintarvikkeet eivät pääse elintarvikeketjuun;

| 38. | korostaa eurooppalaisten viljelijöiden tärkeää roolia kestävään elintarvikejärjestelmään siirtymisen toteuttamisessa ja korostaa, että tämän saavuttamiseksi saataville on asetettava riittävästi rahoitusta; korostaa, että kaikkia erilaisia kestäviä tuotantomenetelmiä, mukaan lukien luonnonmukainen tuotanto, integroitu tuotanto ja agroekologia, on käytettävä, edistettävä ja tuettava, koska niillä voidaan saavuttaa ympäristön kestävyys, lisätä ympäristöystävällisten järjestelmien piiriin kuuluvan viljelymaan osuutta ja tarjota vahvat takeet laadusta, turvallisuudesta, määrästä ja hinnasta; |
| --- | --- |

38.

korostaa eurooppalaisten viljelijöiden tärkeää roolia kestävään elintarvikejärjestelmään siirtymisen toteuttamisessa ja korostaa, että tämän saavuttamiseksi saataville on asetettava riittävästi rahoitusta; korostaa, että kaikkia erilaisia kestäviä tuotantomenetelmiä, mukaan lukien luonnonmukainen tuotanto, integroitu tuotanto ja agroekologia, on käytettävä, edistettävä ja tuettava, koska niillä voidaan saavuttaa ympäristön kestävyys, lisätä ympäristöystävällisten järjestelmien piiriin kuuluvan viljelymaan osuutta ja tarjota vahvat takeet laadusta, turvallisuudesta, määrästä ja hinnasta;

| 39. | vaatii, että kansallisissa strategiasuunnitelmissa, jotka jäsenvaltioiden on laadittava ja jotka komissio hyväksyy uuden YMP:n yhteydessä, varmistetaan riittävä taloudellinen tuki kaikille EU:n viljelijöille ja metsänhoitajille heidän kilpailukykynsä ja tulojensa vahvistamiseksi, jotta he ja heidän perheensä voivat saavuttaa kohtuullisen elintason ja jotta voidaan torjua maaseudun väestökatoa ja säilyttää elinvoimaiset maaseutuyhteisöt; |
| --- | --- |

39.

vaatii, että kansallisissa strategiasuunnitelmissa, jotka jäsenvaltioiden on laadittava ja jotka komissio hyväksyy uuden YMP:n yhteydessä, varmistetaan riittävä taloudellinen tuki kaikille EU:n viljelijöille ja metsänhoitajille heidän kilpailukykynsä ja tulojensa vahvistamiseksi, jotta he ja heidän perheensä voivat saavuttaa kohtuullisen elintason ja jotta voidaan torjua maaseudun väestökatoa ja säilyttää elinvoimaiset maaseutuyhteisöt;

| 40. | suhtautuu myönteisesti siihen, että uusi YMP tarjoaa kannustimia edistää innovatiivisia, digitaalisia, ekologisia, alueellisia ja kestäviä liiketoimintamalleja maataloudelle ja pienimuotoiselle elintarviketuotannolle erityisesti edistämällä lyhyitä toimitusketjuja, kuten suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä tai alkuperänimityksellä varustettuja tuotteita, sisämarkkinasääntöjä noudattaen ja soveltamalla lähestymistapoja, mukaan lukien innovatiivista paikallista logistiikkaa, kuten ”vihreitä keskuksia”, ja integroimalla pienimuotoisen elintarviketuotannon muihin maaseudun palveluihin, kuten matkailuun tai gastronomiaan; korostaa, että maataloustuotteiden alueellinen markkinointi ja kumppanuudet ovat merkittävässä asemassa kestävien toimitusketjujen edistämisessä; toteaa, että kun paikallista tuotantoa ei ole saatavilla, tarvitaan tuontia; |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti siihen, että uusi YMP tarjoaa kannustimia edistää innovatiivisia, digitaalisia, ekologisia, alueellisia ja kestäviä liiketoimintamalleja maataloudelle ja pienimuotoiselle elintarviketuotannolle erityisesti edistämällä lyhyitä toimitusketjuja, kuten suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä tai alkuperänimityksellä varustettuja tuotteita, sisämarkkinasääntöjä noudattaen ja soveltamalla lähestymistapoja, mukaan lukien innovatiivista paikallista logistiikkaa, kuten ”vihreitä keskuksia”, ja integroimalla pienimuotoisen elintarviketuotannon muihin maaseudun palveluihin, kuten matkailuun tai gastronomiaan; korostaa, että maataloustuotteiden alueellinen markkinointi ja kumppanuudet ovat merkittävässä asemassa kestävien toimitusketjujen edistämisessä; toteaa, että kun paikallista tuotantoa ei ole saatavilla, tarvitaan tuontia;

| 41. | kehottaa komissiota hyväksymään ainoastaan sellaiset YMP:n kansalliset strategiasuunnitelmat, joissa osoitetaan selkeästi sitoutuminen kestävyyteen talouden, ympäristön ja yhteiskunnan näkökulmasta ja jotka ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, asiaankuuluvien EU:n laajuisten tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota hyväksymään ainoastaan sellaiset YMP:n kansalliset strategiasuunnitelmat, joissa osoitetaan selkeästi sitoutuminen kestävyyteen talouden, ympäristön ja yhteiskunnan näkökulmasta ja jotka ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, asiaankuuluvien EU:n laajuisten tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisia;

| 42. | kehottaa ottamaan näissä suunnitelmissa asianmukaisesti huomioon EU:n syrjäisimpien alueiden erityishaasteet, jotka liittyvät biologiseen monimuotoisuuteen, maataloustuotantoon sekä elintarvikkeiden ja raaka-aineiden tarjontaan; korostaa, että YMP:n riittävä taloudellinen tuki on ratkaisevan tärkeää, jotta EU:n maatalous voi edistää siirtymistä ilmastoneutraaliuteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä; huomauttaa, että tehostetut tukitoimenpiteet, myös koulutusohjelmat ja neuvontapalvelut, ovat olennaisen tärkeitä, jotta viljelijät voivat täyttää tehtävänsä strategian tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa panemaan ”tehostetut ekojärjestelmät” täytäntöön kansallisissa strategisissa suunnitelmissa parlamentin kannan mukaisesti, jotta vältetään ehdollisuuden valvonnan tarpeeton päällekkäisyys; |
| --- | --- |

42.

kehottaa ottamaan näissä suunnitelmissa asianmukaisesti huomioon EU:n syrjäisimpien alueiden erityishaasteet, jotka liittyvät biologiseen monimuotoisuuteen, maataloustuotantoon sekä elintarvikkeiden ja raaka-aineiden tarjontaan; korostaa, että YMP:n riittävä taloudellinen tuki on ratkaisevan tärkeää, jotta EU:n maatalous voi edistää siirtymistä ilmastoneutraaliuteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä; huomauttaa, että tehostetut tukitoimenpiteet, myös koulutusohjelmat ja neuvontapalvelut, ovat olennaisen tärkeitä, jotta viljelijät voivat täyttää tehtävänsä strategian tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa panemaan ”tehostetut ekojärjestelmät” täytäntöön kansallisissa strategisissa suunnitelmissa parlamentin kannan mukaisesti, jotta vältetään ehdollisuuden valvonnan tarpeeton päällekkäisyys;

| 43. | korostaa, että terve maaperä on edellytys elintarvikkeiden, rehujen ja kuitujen tuotannon turvallisuudelle; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita estämään maaperän heikkenemisen edelleen EU:n tasolla; painottaa, että maatalousmaa on perusluonnonvara, jonka hyvän tilan säilyttäminen on keskeinen edellytys Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanolle; painottaa tässä yhteydessä uuden maaperästrategian merkitystä ja kehottaa komissiota toteuttamaan sen perusteella asianmukaisia toimia tarvittavien ratkaisujen löytämiseksi; tunnustaa maaperän orgaanisen aineksen ja biologisen monimuotoisuuden sekä sen tarjoamien palvelujen ja tavaroiden olennaisen merkityksen; pitää valitettavana, että maaperään kohdistuu kasvavaa painetta; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on toteutettava ja ylläpidettävä perinpohjainen EU:n laajuinen maaperäorganismien ja niiden vaihteluvälin ja määrän kehityssuuntien seuranta; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että terve maaperä on edellytys elintarvikkeiden, rehujen ja kuitujen tuotannon turvallisuudelle; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita estämään maaperän heikkenemisen edelleen EU:n tasolla; painottaa, että maatalousmaa on perusluonnonvara, jonka hyvän tilan säilyttäminen on keskeinen edellytys Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanolle; painottaa tässä yhteydessä uuden maaperästrategian merkitystä ja kehottaa komissiota toteuttamaan sen perusteella asianmukaisia toimia tarvittavien ratkaisujen löytämiseksi; tunnustaa maaperän orgaanisen aineksen ja biologisen monimuotoisuuden sekä sen tarjoamien palvelujen ja tavaroiden olennaisen merkityksen; pitää valitettavana, että maaperään kohdistuu kasvavaa painetta; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on toteutettava ja ylläpidettävä perinpohjainen EU:n laajuinen maaperäorganismien ja niiden vaihteluvälin ja määrän kehityssuuntien seuranta;

| 44. | toteaa monimuotoisten maisemapiirteiden merkityksen, sillä ne ovat välttämättömiä perustason ekosysteemipalveluiden, kuten pölyttämisen tai luonnonmukaisen tuholaistorjunnan, ylläpitämiseksi maataloustuotannossa ja lisäävät sen tuottavuutta pitkällä aikavälillä; suhtautuu myönteisesti EU:n tavoitteeseen osoittaa tähän tarkoitukseen vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta; palauttaa mieliin 20. lokakuuta 2011 tehdyn YMP:n vaikutustenarvioinnin ”Common agricultural policy towards 2020” (SEC(2011)1153) havainnot, joissa todetaan, että tuotantoon ja tuloihin ei aiheutuisi merkittäviä vaikutuksia tilatasolla; |
| --- | --- |

44.

toteaa monimuotoisten maisemapiirteiden merkityksen, sillä ne ovat välttämättömiä perustason ekosysteemipalveluiden, kuten pölyttämisen tai luonnonmukaisen tuholaistorjunnan, ylläpitämiseksi maataloustuotannossa ja lisäävät sen tuottavuutta pitkällä aikavälillä; suhtautuu myönteisesti EU:n tavoitteeseen osoittaa tähän tarkoitukseen vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta; palauttaa mieliin 20. lokakuuta 2011 tehdyn YMP:n vaikutustenarvioinnin ”Common agricultural policy towards 2020” (SEC(2011)1153) havainnot, joissa todetaan, että tuotantoon ja tuloihin ei aiheutuisi merkittäviä vaikutuksia tilatasolla;

| 45. | korostaa, että maatalousmaa on rajallista ja siksi sitä on käytettävä tehokkaasti; korostaa, että strategiaan on sisällytettävä innovatiivisia maatalousmalleja, joilla on pienet maankäyttöjalanjäljet, kuten puutarhaviljely ja hyönteisviljely; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että maatalousmaa on rajallista ja siksi sitä on käytettävä tehokkaasti; korostaa, että strategiaan on sisällytettävä innovatiivisia maatalousmalleja, joilla on pienet maankäyttöjalanjäljet, kuten puutarhaviljely ja hyönteisviljely;

| 46. | painottaa, että hedelmien ja vihannesten ns. suojattu viljely kasvihuoneissa on hyvin kestävä elintarvikkeiden tuotantojärjestelmä, jonka käyttö yleistyy ja johon liittyy lukuisia hyötyjä; kehottaa komissiota tunnustamaan Euroopan puutarha-alan käynnissä olevan muutoksen, joka mahdollistaa entistä kestävämmän elintarviketuotannon ja edistää osaltaan elintarviketurvaa, elintarvikkeiden turvallisuutta, lisääntynyttä resurssitehokkuutta ja elintarvikejätteen vähenemistä elintarvikkeiden koko tuotantoketjussa; korostaa, että pienen maankäyttöjalanjäljen lisäksi nykyaikainen puutarhaviljely edistää strategian erilaisia tavoitteita, kuten tuotantopanosten vähäistä tarvetta, resurssien tehokasta käyttöä ja hedelmien ja vihannesten tuotantoa lähellä kulutusta, mikä edistää lyhyempiä toimitusketjuja ja toimitusvarmuutta; kehottaa komissiota harkitsemaan tutkimus- ja innovointi-investointimäärärahojen osoittamista nykyaikaisissa kasvihuoneissa toteutettaville suojatuille kasvatusjärjestelmille, joissa päästään samoihin satomääriin pienemmällä resurssien käytöllä; |
| --- | --- |

46.

painottaa, että hedelmien ja vihannesten ns. suojattu viljely kasvihuoneissa on hyvin kestävä elintarvikkeiden tuotantojärjestelmä, jonka käyttö yleistyy ja johon liittyy lukuisia hyötyjä; kehottaa komissiota tunnustamaan Euroopan puutarha-alan käynnissä olevan muutoksen, joka mahdollistaa entistä kestävämmän elintarviketuotannon ja edistää osaltaan elintarviketurvaa, elintarvikkeiden turvallisuutta, lisääntynyttä resurssitehokkuutta ja elintarvikejätteen vähenemistä elintarvikkeiden koko tuotantoketjussa; korostaa, että pienen maankäyttöjalanjäljen lisäksi nykyaikainen puutarhaviljely edistää strategian erilaisia tavoitteita, kuten tuotantopanosten vähäistä tarvetta, resurssien tehokasta käyttöä ja hedelmien ja vihannesten tuotantoa lähellä kulutusta, mikä edistää lyhyempiä toimitusketjuja ja toimitusvarmuutta; kehottaa komissiota harkitsemaan tutkimus- ja innovointi-investointimäärärahojen osoittamista nykyaikaisissa kasvihuoneissa toteutettaville suojatuille kasvatusjärjestelmille, joissa päästään samoihin satomääriin pienemmällä resurssien käytöllä;

| 47. | kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioiden hallituksia laajentamaan tai perustamaan järjestelmiä, joiden avulla kansalaiset voivat vuokrata ja käyttää joutomaata ja käyttämätöntä valtion omistamaa maata elintarviketuotantoon; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioiden hallituksia laajentamaan tai perustamaan järjestelmiä, joiden avulla kansalaiset voivat vuokrata ja käyttää joutomaata ja käyttämätöntä valtion omistamaa maata elintarviketuotantoon;

| 48. | korostaa, että on tärkeää käyttää peltoviljely- ja metsäverhoja, jotta voidaan vähentää luonnonmetsiin kohdistuvaa painetta, auttaa torjumaan ilmastonmuutosta ja lisätä tuottavuutta sekä vaihtoehtoja lannoitteiden käytölle maataloustuotannossa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään tulevissa kansallisissa strategiasuunnitelmissaan välineitä, joilla kannustetaan uudelleen metsittämiseen ja metsitykseen ja edistetään kestävää peltometsäviljelyä, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan metsälaiduntaminen; kehottaa komissiota edistämään EU:n laajuisia erityisiä koulutusohjelmia, jotta viljelijät olisivat tietoisia hyödyistä, joita saadaan puukasvuston yhdistämisestä maatalouteen; korostaa, että peltometsäjärjestelmien ennallistaminen ja elvyttäminen sekä uusien järjestelmien perustaminen edistäisivät biodiversiteettistrategian tavoitetta kolmesta miljardista puusta, niiden palvellessa sekä biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita että ilmastotavoitteita sekä monipuolistamisen ja kiertotalouden tavoitetta; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että on tärkeää käyttää peltoviljely- ja metsäverhoja, jotta voidaan vähentää luonnonmetsiin kohdistuvaa painetta, auttaa torjumaan ilmastonmuutosta ja lisätä tuottavuutta sekä vaihtoehtoja lannoitteiden käytölle maataloustuotannossa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään tulevissa kansallisissa strategiasuunnitelmissaan välineitä, joilla kannustetaan uudelleen metsittämiseen ja metsitykseen ja edistetään kestävää peltometsäviljelyä, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan metsälaiduntaminen; kehottaa komissiota edistämään EU:n laajuisia erityisiä koulutusohjelmia, jotta viljelijät olisivat tietoisia hyödyistä, joita saadaan puukasvuston yhdistämisestä maatalouteen; korostaa, että peltometsäjärjestelmien ennallistaminen ja elvyttäminen sekä uusien järjestelmien perustaminen edistäisivät biodiversiteettistrategian tavoitetta kolmesta miljardista puusta, niiden palvellessa sekä biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita että ilmastotavoitteita sekä monipuolistamisen ja kiertotalouden tavoitetta;

| 49. | korostaa biomassapohjaisen uusiutuvan energian tuotannon vaativien ja tiukkojen kriteerien merkitystä ja kehottaa komissiota esittämään tieteeseen perustuvia kriteereitä osana uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistusta; |
| --- | --- |

49.

korostaa biomassapohjaisen uusiutuvan energian tuotannon vaativien ja tiukkojen kriteerien merkitystä ja kehottaa komissiota esittämään tieteeseen perustuvia kriteereitä osana uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistusta;

| 50. | muistuttaa, että Euroopan maatalous- ja elintarvike- sekä kalastusjärjestelmän olisi tarjottava ihmisille jatkuvasti, riittävästi ja monipuolisesti turvallisia, ravitsevia, terveellisiä, kohtuuhintaisia ja kestävällä tavalla tuotettuja elintarvikkeita, ja korostaa, että elintarviketuotannon taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden parantaminen parantaa viime kädessä elintarviketuotannon selviytymiskykyä ja luo uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja edistää eurooppalaista alkuperää olevien raaka-aineiden käyttöä; korostaa, että paikallisesti tuotetuilla elintarvikkeilla voidaan edistää kaikkia näitä tavoitteita, myös elintarviketurvaa; muistuttaa, että EU:ssa 33 miljoonalla ihmisellä (69) ei ole varaa laadukkaaseen ateriaan joka toinen päivä; korostaa, että elintarvikkeiden kohtuuhintaisuus ja saatavuus edellyttävät asianmukaisia politiikkatoimia ja että näiden on pysyttävä keskeisenä tekijänä arvioitaessa tuotantokustannusten nousua, myös muuttuvista viljelykäytännöistä johtuvaa tuotantokustannusten nousua; korostaa tarvetta tukea kestävien elintarvikealan pk-yritysten kehitystä maaseutualueilla; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että Euroopan maatalous- ja elintarvike- sekä kalastusjärjestelmän olisi tarjottava ihmisille jatkuvasti, riittävästi ja monipuolisesti turvallisia, ravitsevia, terveellisiä, kohtuuhintaisia ja kestävällä tavalla tuotettuja elintarvikkeita, ja korostaa, että elintarviketuotannon taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden parantaminen parantaa viime kädessä elintarviketuotannon selviytymiskykyä ja luo uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja edistää eurooppalaista alkuperää olevien raaka-aineiden käyttöä; korostaa, että paikallisesti tuotetuilla elintarvikkeilla voidaan edistää kaikkia näitä tavoitteita, myös elintarviketurvaa; muistuttaa, että EU:ssa 33 miljoonalla ihmisellä (69

| 51. | kehottaa komissiota sisällyttämään elintarvikeapua koskevat kysymykset Pellolta pöytään -strategiaan, sillä suuri määrä eurooppalaisia, erityisesti yksinhuoltajaperheet ja opiskelijat, kärsii ruoan puutteesta, ja pandemian sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset lisäävät näiden määrää tulevaisuudessa; toteaa elintarvikeapujärjestöjen ainutlaatuisen roolin kaikkialla Euroopan unionissa ja katsoo, että avun tarpeessa olevien ihmisten kasvavan määrän vuoksi järjestöjä olisi tuettava paremmin; katsoo, että elintarvikejärjestelmämme häiriönsietokyvyn lisäämiseksi meidän on lisättävä elintarvikepolitiikan ja maatalouspolitiikan välisiä yhteyksiä kaikilla tasoilla paikalliselta tasolta unionin tasolle; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota sisällyttämään elintarvikeapua koskevat kysymykset Pellolta pöytään -strategiaan, sillä suuri määrä eurooppalaisia, erityisesti yksinhuoltajaperheet ja opiskelijat, kärsii ruoan puutteesta, ja pandemian sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset lisäävät näiden määrää tulevaisuudessa; toteaa elintarvikeapujärjestöjen ainutlaatuisen roolin kaikkialla Euroopan unionissa ja katsoo, että avun tarpeessa olevien ihmisten kasvavan määrän vuoksi järjestöjä olisi tuettava paremmin; katsoo, että elintarvikejärjestelmämme häiriönsietokyvyn lisäämiseksi meidän on lisättävä elintarvikepolitiikan ja maatalouspolitiikan välisiä yhteyksiä kaikilla tasoilla paikalliselta tasolta unionin tasolle;

| 52. | pitää myönteisenä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään varmistamaan kohtuulliset elinolot maatalous- ja kalatalousalalla työskenteleville ihmisille ja heidän perheilleen; muistuttaa, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä kaikkiin strategian tuleviin aloitteisiin yhdessä taloudellisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien kanssa; korostaa, että covid-19-pandemia on tuonut paremmin esiin haastavat työ- ja elinolot, ja korostaa siksi, että on tärkeää suojella viljelijöiden ja työntekijöiden yksilöllisiä ja kollektiivisia työtä koskevia oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia, mukaan lukien EU:n elintarvikeketjussa työskentelevät kausityöntekijät ja liikkuvat työntekijät; kehottaa luomaan kaikille alan työntekijöille asianmukaiset työ- ja elinolot, työehtosopimusneuvottelut ja sosiaaliturvan; |
| --- | --- |

52.

pitää myönteisenä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään varmistamaan kohtuulliset elinolot maatalous- ja kalatalousalalla työskenteleville ihmisille ja heidän perheilleen; muistuttaa, että sosiaalinen ulottuvuus on sisällytettävä kaikkiin strategian tuleviin aloitteisiin yhdessä taloudellisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien kanssa; korostaa, että covid-19-pandemia on tuonut paremmin esiin haastavat työ- ja elinolot, ja korostaa siksi, että on tärkeää suojella viljelijöiden ja työntekijöiden yksilöllisiä ja kollektiivisia työtä koskevia oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia, mukaan lukien EU:n elintarvikeketjussa työskentelevät kausityöntekijät ja liikkuvat työntekijät; kehottaa luomaan kaikille alan työntekijöille asianmukaiset työ- ja elinolot, työehtosopimusneuvottelut ja sosiaaliturvan;

| 53. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään maatalousmaata, maatalouteen liittyvää taitotietoa, elintarvikeketjua ja sen työntekijöitä strategisena voimavarana kaikkien eurooppalaisten turvallisuuden ja hyvinvoinnin kannalta, ja varmistamaan, että työolot ja sosiaaliseen suojeluun liittyvät olot koko maatalouselintarvikeketjussa, mukaan lukien sopimattomien käytäntöjen asianmukainen valvonta tässä ketjussa, vastaavat kaikkia työntekijöitä koskevia kansallisia ja EU:n standardeja; |
| --- | --- |

53.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään maatalousmaata, maatalouteen liittyvää taitotietoa, elintarvikeketjua ja sen työntekijöitä strategisena voimavarana kaikkien eurooppalaisten turvallisuuden ja hyvinvoinnin kannalta, ja varmistamaan, että työolot ja sosiaaliseen suojeluun liittyvät olot koko maatalouselintarvikeketjussa, mukaan lukien sopimattomien käytäntöjen asianmukainen valvonta tässä ketjussa, vastaavat kaikkia työntekijöitä koskevia kansallisia ja EU:n standardeja;

| 54. | korostaa kausityöntekijöiden merkitystä moitteettomasti toimivalle toimitusketjulle ja kehottaa toteuttamaan vankkoja toimenpiteitä asianmukaisten työ- ja elinolojen varmistamiseksi näille työntekijöille; kannustaa vähittäismyyjiä ottamaan vastuuta ja noudattamaan sosiaalisia, ekologisia ja taloudellisia kestävyyskriteereitä hankintakäytännöissään; |
| --- | --- |

54.

korostaa kausityöntekijöiden merkitystä moitteettomasti toimivalle toimitusketjulle ja kehottaa toteuttamaan vankkoja toimenpiteitä asianmukaisten työ- ja elinolojen varmistamiseksi näille työntekijöille; kannustaa vähittäismyyjiä ottamaan vastuuta ja noudattamaan sosiaalisia, ekologisia ja taloudellisia kestävyyskriteereitä hankintakäytännöissään;

| 55. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo ehdottaa valmiussuunnitelmaa, jonka avulla käsitellään elintarvikekriisejä arvioimalla covid-19-pandemian aikana saatuja kokemuksia ja sisällyttämällä yhdenmukaisia toimenpiteitä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi; katsoo, että tällaisten kriisien kohtaamisessa voi auttaa, jos edistetään alueellisia elintarvikehankkeita, jotka kannustavat kehittämään lyhyitä elintarvikkeiden kiertokulkuja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo ehdottaa valmiussuunnitelmaa, jonka avulla käsitellään elintarvikekriisejä arvioimalla covid-19-pandemian aikana saatuja kokemuksia ja sisällyttämällä yhdenmukaisia toimenpiteitä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi; katsoo, että tällaisten kriisien kohtaamisessa voi auttaa, jos edistetään alueellisia elintarvikehankkeita, jotka kannustavat kehittämään lyhyitä elintarvikkeiden kiertokulkuja jäsenvaltioissa;

| 56. | on yhtä mieltä siitä, että covid-19-pandemia on korostanut sellaisen vakaan, kestävän ja selviytymiskykyisen elintarvikejärjestelmän merkitystä, joka toimii kaikissa olosuhteissa ja joka kykenee toimittamaan eurooppalaisille kuluttajille riittävästi kohtuuhintaisia ja paikallisia elintarvikkeita; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää ylläpitää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja erityisesti elintarvikkeiden liikkuvuutta myös terveyskriisien aikana; painottaa myös, että pandemia olisi nähtävä myös mahdollisuutena rakentaa kestävä ja selviytymiskykyinen elintarvikejärjestelmä eikä sitä pidä käyttää tekosyynä tavoitteiden tason laskemiseen, sillä kestävyys ja terveys kytkeytyvät toisiinsa; |
| --- | --- |

56.

on yhtä mieltä siitä, että covid-19-pandemia on korostanut sellaisen vakaan, kestävän ja selviytymiskykyisen elintarvikejärjestelmän merkitystä, joka toimii kaikissa olosuhteissa ja joka kykenee toimittamaan eurooppalaisille kuluttajille riittävästi kohtuuhintaisia ja paikallisia elintarvikkeita; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää ylläpitää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja erityisesti elintarvikkeiden liikkuvuutta myös terveyskriisien aikana; painottaa myös, että pandemia olisi nähtävä myös mahdollisuutena rakentaa kestävä ja selviytymiskykyinen elintarvikejärjestelmä eikä sitä pidä käyttää tekosyynä tavoitteiden tason laskemiseen, sillä kestävyys ja terveys kytkeytyvät toisiinsa;

| 57. | korostaa, että osittain covid-19-pandemiasta aiheutuneiden maailmanlaajuisten tuotantoketjujen häiriöiden ja hintojen lisääntyneen vaihtelun vuoksi on tarpeen kehittää EU:n avointa strategista riippumattomuutta, jotta voidaan varmistaa pääsy keskeisille markkinoille ja vähentää riippuvuutta kriittisten tuotteiden, kuten kasviperäisten proteiinilähteiden, tuonnista; toistaa, että maatalouselintarvikejärjestelmät on tunnustettava EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden keskeiseksi osaksi, jotta voidaan varmistaa turvallisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden riittävä saatavuus ja ylläpitää toimivia ja selviytymiskykyisiä elintarvikeketjuja ja kauppavirtoja tulevien kriisien aikana Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että osittain covid-19-pandemiasta aiheutuneiden maailmanlaajuisten tuotantoketjujen häiriöiden ja hintojen lisääntyneen vaihtelun vuoksi on tarpeen kehittää EU:n avointa strategista riippumattomuutta, jotta voidaan varmistaa pääsy keskeisille markkinoille ja vähentää riippuvuutta kriittisten tuotteiden, kuten kasviperäisten proteiinilähteiden, tuonnista; toistaa, että maatalouselintarvikejärjestelmät on tunnustettava EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden keskeiseksi osaksi, jotta voidaan varmistaa turvallisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden riittävä saatavuus ja ylläpitää toimivia ja selviytymiskykyisiä elintarvikeketjuja ja kauppavirtoja tulevien kriisien aikana Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 58. | painottaa, että maatalouselintarvikeala tukee viljelijöiden lisäksi myös toimintaketjun alku- ja loppupään yrityksiä, turvaa ja luo työpaikkoja ja toimii koko elintarviketeollisuuden selkärankana; korostaa tässä yhteydessä, että kulttuurimaiseman säilyttäminen on aktiivisten maaseutualueiden liikkeellepaneva voima; korostaa perinteisen käsityötaidon merkitystä alueellisessa ja paikallisessa elintarviketuotannossa ja siitä kumpuavaa kulttuurista monimuotoisuutta; muistuttaa, että käsityötaidon tietämyksen ylläpitämistä ja välittämistä edelleen elintarviketuotannossa tulisi myös tukea horisontaalisena osana Pellolta pöytään -strategiaa, esimerkiksi sisällyttämällä se paremmin osallistaviin tutkimus- ja kehittämisohjelmiin; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että maatalouselintarvikeala tukee viljelijöiden lisäksi myös toimintaketjun alku- ja loppupään yrityksiä, turvaa ja luo työpaikkoja ja toimii koko elintarviketeollisuuden selkärankana; korostaa tässä yhteydessä, että kulttuurimaiseman säilyttäminen on aktiivisten maaseutualueiden liikkeellepaneva voima; korostaa perinteisen käsityötaidon merkitystä alueellisessa ja paikallisessa elintarviketuotannossa ja siitä kumpuavaa kulttuurista monimuotoisuutta; muistuttaa, että käsityötaidon tietämyksen ylläpitämistä ja välittämistä edelleen elintarviketuotannossa tulisi myös tukea horisontaalisena osana Pellolta pöytään -strategiaa, esimerkiksi sisällyttämällä se paremmin osallistaviin tutkimus- ja kehittämisohjelmiin;

| 59. | ilmaisee olevansa erittäin pettynyt siihen, että kalatalous- ja vesiviljelyalan panos ja mahdollisuudet eivät ole näkyvästi ja kunnianhimoisesti esillä Pellolta pöytään -strategiassa; kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota kalatalous- ja vesiviljelyalan erityisluonteeseen kaikissa tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa, strategioissa tai suuntaviivoissa; korostaa, että kalakantojen saattamiseksi kestävälle tasolle ja meri- ja rannikkoekosysteemien ennallistamiseksi tarvitaan ekosysteemipohjaista lähestymistapaa, jossa olisi keskityttävä myös kalatalous- ja vesiviljelyalojen etuihin ja sosiaaliseen, taloudelliseen ja ekologiseen kestävyyteen; |
| --- | --- |

59.

ilmaisee olevansa erittäin pettynyt siihen, että kalatalous- ja vesiviljelyalan panos ja mahdollisuudet eivät ole näkyvästi ja kunnianhimoisesti esillä Pellolta pöytään -strategiassa; kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota kalatalous- ja vesiviljelyalan erityisluonteeseen kaikissa tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa, strategioissa tai suuntaviivoissa; korostaa, että kalakantojen saattamiseksi kestävälle tasolle ja meri- ja rannikkoekosysteemien ennallistamiseksi tarvitaan ekosysteemipohjaista lähestymistapaa, jossa olisi keskityttävä myös kalatalous- ja vesiviljelyalojen etuihin ja sosiaaliseen, taloudelliseen ja ekologiseen kestävyyteen;

| 60. | korostaa, että kalatalous- ja vesiviljelyalan vankkojen ja luotettavien oikeudellisten kehysten, joissa noudatetaan jatkuvasti varovaisuusperiaatetta ja jotka on mukautettu EU:n vesiviljelyn kestävää kehitystä koskeviin uudistettuihin strategisiin suuntaviivoihin, olisi tarjottava perusta alan potentiaalin kestävälle hyödyntämiselle ja paremmille suojelutoimenpiteille ja eläinten terveyttä koskeville toimenpiteille, mukaan lukien eläinlääkkeiden ja myös antibioottien vähäisempi käyttö, jotka johtavat kalakantojen myöhempään kasvuun ja selkeyttävät tilan ja lupien käyttöä kaikessa ihmisen toiminnasta aiheutuvassa käytössä, mikä mahdollistaa investointien paremman ennustettavuuden heikentämättä ympäristölainsäädäntöä; korostaa merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin 2014/89/EU mukaisen avoimen ja osallistavan mekanismin merkitystä siinä, että tilaa voidaan jakaa tasapuolisesti kaikille sidosryhmille; korostaa, että suojeltuja merialueita on kunnioitettava täysimääräisesti; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että kalatalous- ja vesiviljelyalan vankkojen ja luotettavien oikeudellisten kehysten, joissa noudatetaan jatkuvasti varovaisuusperiaatetta ja jotka on mukautettu EU:n vesiviljelyn kestävää kehitystä koskeviin uudistettuihin strategisiin suuntaviivoihin, olisi tarjottava perusta alan potentiaalin kestävälle hyödyntämiselle ja paremmille suojelutoimenpiteille ja eläinten terveyttä koskeville toimenpiteille, mukaan lukien eläinlääkkeiden ja myös antibioottien vähäisempi käyttö, jotka johtavat kalakantojen myöhempään kasvuun ja selkeyttävät tilan ja lupien käyttöä kaikessa ihmisen toiminnasta aiheutuvassa käytössä, mikä mahdollistaa investointien paremman ennustettavuuden heikentämättä ympäristölainsäädäntöä; korostaa merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin 2014/89/EU mukaisen avoimen ja osallistavan mekanismin merkitystä siinä, että tilaa voidaan jakaa tasapuolisesti kaikille sidosryhmille; korostaa, että suojeltuja merialueita on kunnioitettava täysimääräisesti;

| 61. | korostaa, että hyvät jäljitettävyysmekanismit, joilla vastataan kuluttajien vaatimuksiin antamalla tietoa siitä, missä, milloin, miten ja mitä kalaa on pyydetty tai viljelty, mukaan lukien alkuperä ja tuotantotapa sekä korkeat kestävyyttä ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset kaikille EU:n markkinoilla myytäville tuotteille, myös EU:n ulkopuolelta tuoduille tuotteille, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa elintarviketurvallisuus, avoimuus kuluttajien, alan ja eri viranomaisten suuntaan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta sekä vihreän kehityksen ohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen; korostaa tähän liittyen kyberturvallisten teknologioiden merkitystä tarkkojen hajautettujen digitaalisten jäljitysjärjestelmien kehittämisessä; kehottaa noudattamaan koordinoitua lähestymistapaa, johon kaikki arvoketjun toimijat osallistuvat, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus tätä asiaa koskevien eri aloitteiden välillä; kehottaa toteuttamaan valvontatoimia sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n markkinoille tuotavat kalastustuotteet täyttävät kansainvälisesti sovitut sosiaaliset vaatimukset, esimerkiksi vaatimukset, jotka on vahvistettu kalastusalan työtä koskevassa Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksessa nro 188 ja pantu EU:ssa täytäntöön neuvoston direktiivillä (EU) 2017/159 (70), jotta estetään se, että EU:n markkinoilla asetetaan saataville kalastustuotteita, jotka on pyydetty aluksilta, jotka eivät noudata sosiaalisia vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että hyvät jäljitettävyysmekanismit, joilla vastataan kuluttajien vaatimuksiin antamalla tietoa siitä, missä, milloin, miten ja mitä kalaa on pyydetty tai viljelty, mukaan lukien alkuperä ja tuotantotapa sekä korkeat kestävyyttä ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset kaikille EU:n markkinoilla myytäville tuotteille, myös EU:n ulkopuolelta tuoduille tuotteille, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa elintarviketurvallisuus, avoimuus kuluttajien, alan ja eri viranomaisten suuntaan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta sekä vihreän kehityksen ohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen; korostaa tähän liittyen kyberturvallisten teknologioiden merkitystä tarkkojen hajautettujen digitaalisten jäljitysjärjestelmien kehittämisessä; kehottaa noudattamaan koordinoitua lähestymistapaa, johon kaikki arvoketjun toimijat osallistuvat, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus tätä asiaa koskevien eri aloitteiden välillä; kehottaa toteuttamaan valvontatoimia sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n markkinoille tuotavat kalastustuotteet täyttävät kansainvälisesti sovitut sosiaaliset vaatimukset, esimerkiksi vaatimukset, jotka on vahvistettu kalastusalan työtä koskevassa Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksessa nro 188 ja pantu EU:ssa täytäntöön neuvoston direktiivillä (EU) 2017/159 (70

| 62. | muistuttaa YKP:n tavoitteista varmistaa meren elollisten luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen, palauttaa kalakannat kestävän enimmäistuoton mahdollistavia biomassatasoja suuremmiksi ja säilyttää ne tällaisella tasolla, varmistaa kalastustoiminnan kannattavuus ja edistää erittäin ravitsemuksellisten elintarvikkeiden tarjontaa EU:n markkinoille ja vähentää EU:n markkinoiden riippuvuutta elintarvikkeiden tuonnista, ja korostaa tarvetta parantaa YKP:n seurantaa, valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien purkamisvelvoitteen täysimääräinen täytäntöönpano ja tiettyjen alusten sähköisen seurannan käyttöönotto; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa YKP:n tavoitteista varmistaa meren elollisten luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen, palauttaa kalakannat kestävän enimmäistuoton mahdollistavia biomassatasoja suuremmiksi ja säilyttää ne tällaisella tasolla, varmistaa kalastustoiminnan kannattavuus ja edistää erittäin ravitsemuksellisten elintarvikkeiden tarjontaa EU:n markkinoille ja vähentää EU:n markkinoiden riippuvuutta elintarvikkeiden tuonnista, ja korostaa tarvetta parantaa YKP:n seurantaa, valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien purkamisvelvoitteen täysimääräinen täytäntöönpano ja tiettyjen alusten sähköisen seurannan käyttöönotto;

| 63. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia kestäviä käytäntöjä ja helpottamaan, kannustamaan ja tukemaan asianmukaisella tavalla siirtymistä vähävaikutteiseen kalatalouteen ja vesiviljelyyn sekä alojen kestävää kehitystä, pienimuotoinen rannikkokalastus mukaan luettuna, esimerkiksi käyttämällä valikoivia pyydyksiä, ympäristöystävällistä vesiviljelyä, mukaan lukien luonnonmukainen vesiviljely, ja energiatehokkuusratkaisuja sekä korottamalla pienimuotoiseen rannikkokalastukseen osoitettujen kansallisten kiintiöiden prosenttiosuutta; korostaa, että kalastajia ja kalatuotteiden toimitusketjun toimijoita myös syrjäisimmillä alueilla on tuettava siirtymisessä digitaalisempiin käytäntöihin investoimalla voimakkaasti koulutukseen ja rahoittamalla digitalisointia ja siirtymistä ”vihreisiin” käytäntöihin ja välineisiin; korostaa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) merkitystä tässä suhteessa kestävän sinisen talouden kehittämisen edistämisessä ja kalatalousalan nykyaikaistamisessa YKP:n tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia kestäviä käytäntöjä ja helpottamaan, kannustamaan ja tukemaan asianmukaisella tavalla siirtymistä vähävaikutteiseen kalatalouteen ja vesiviljelyyn sekä alojen kestävää kehitystä, pienimuotoinen rannikkokalastus mukaan luettuna, esimerkiksi käyttämällä valikoivia pyydyksiä, ympäristöystävällistä vesiviljelyä, mukaan lukien luonnonmukainen vesiviljely, ja energiatehokkuusratkaisuja sekä korottamalla pienimuotoiseen rannikkokalastukseen osoitettujen kansallisten kiintiöiden prosenttiosuutta; korostaa, että kalastajia ja kalatuotteiden toimitusketjun toimijoita myös syrjäisimmillä alueilla on tuettava siirtymisessä digitaalisempiin käytäntöihin investoimalla voimakkaasti koulutukseen ja rahoittamalla digitalisointia ja siirtymistä ”vihreisiin” käytäntöihin ja välineisiin; korostaa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) merkitystä tässä suhteessa kestävän sinisen talouden kehittämisen edistämisessä ja kalatalousalan nykyaikaistamisessa YKP:n tavoitteiden mukaisesti;

| 64. | pyytää, että Euroopan unionin neuvosto julkaisee proaktiivisesti kaikki suurinta sallittua saalista (TAC) koskevan lainsäädännön valmisteluun liittyvät asiakirjat Euroopan oikeusasiamiehen asiassa 640/2019/FP antaman suosituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

64.

pyytää, että Euroopan unionin neuvosto julkaisee proaktiivisesti kaikki suurinta sallittua saalista (TAC) koskevan lainsäädännön valmisteluun liittyvät asiakirjat Euroopan oikeusasiamiehen asiassa 640/2019/FP antaman suosituksen mukaisesti;

| 65. | korostaa tarvetta seurata ja edistää kalavarojen vastuullista hyödyntämistä ja soveltaa nollatoleranssia laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnassa hyödyntämällä täysimääräisesti EU:n käytettävissä olevia välineitä LIS-asetuksen (71) mukaisesti, myös käyttämällä ns. punaisia kortteja, jos jokin maa ei noudata EU:n vaatimuksia, ja vahvistamalla unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin liittyvää politiikkaa; korostaa, että näistä sopimuksista on tultava aidosti kestäviä ja niiden on oltava parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaisia eivätkä ne saa uhata pienimuotoista kalastusta unionin ulkopuolisissa maissa eivätkä heikentää paikallista elintarviketurvaa; |
| --- | --- |

65.

korostaa tarvetta seurata ja edistää kalavarojen vastuullista hyödyntämistä ja soveltaa nollatoleranssia laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnassa hyödyntämällä täysimääräisesti EU:n käytettävissä olevia välineitä LIS-asetuksen (71

| 66. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan oikeudellisesti sitovat toimenpiteet, joihin ne ovat sitoutuneet merialueiden Natura 2000 -alueiden puitteissa, omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan meriympäristöön ja puuttumaan vesien pilaantumisen perimmäisiin syihin, mukaan lukien merten roskaantuminen sekä yhdyskunta- ja teollisuusjätevedet, lopettamaan käytännöt, jotka ovat haitallisia meriympäristölle ja ihmisten terveydelle, ja kannustamaan kalastajia keräämään merestä peräisin olevaa jätettä kestävällä tavalla välttäen ylimääräistä polttoainekulutusta ja päästöjä sekä merieläinten ja kalojen sivusaaliita ja ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan veden laatua ja tautien valvontaa ja rajoitetaan eläintiheyttä vesiviljelyssä ihmisten terveyden ja eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan oikeudellisesti sitovat toimenpiteet, joihin ne ovat sitoutuneet merialueiden Natura 2000 -alueiden puitteissa, omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan meriympäristöön ja puuttumaan vesien pilaantumisen perimmäisiin syihin, mukaan lukien merten roskaantuminen sekä yhdyskunta- ja teollisuusjätevedet, lopettamaan käytännöt, jotka ovat haitallisia meriympäristölle ja ihmisten terveydelle, ja kannustamaan kalastajia keräämään merestä peräisin olevaa jätettä kestävällä tavalla välttäen ylimääräistä polttoainekulutusta ja päästöjä sekä merieläinten ja kalojen sivusaaliita ja ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan veden laatua ja tautien valvontaa ja rajoitetaan eläintiheyttä vesiviljelyssä ihmisten terveyden ja eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi;

| 67. | korostaa kalatalous- ja vesiviljelyalalla toimivien naisten ja miesten työn arvoa sekä sitä merkittävää roolia, joka naisilla on pyydetyn kalan jalostuksessa, myynninedistämisessä ja markkinoinnissa; muistuttaa kestävän vesiviljelyn ja kalatalouden mahdollisuuksista luoda vihreitä työpaikkoja ja katsoo, että elintarvikejärjestelmien ja myös kalatalouden ekologinen siirtymä olisi toteutettava siten, että varmistetaan kohtuulliset tulot ja vahva asema koko arvoketjussa, ja korostaa tässä yhteydessä tuottajajärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä kalatalous- ja vesiviljelyalalla; |
| --- | --- |

67.

korostaa kalatalous- ja vesiviljelyalalla toimivien naisten ja miesten työn arvoa sekä sitä merkittävää roolia, joka naisilla on pyydetyn kalan jalostuksessa, myynninedistämisessä ja markkinoinnissa; muistuttaa kestävän vesiviljelyn ja kalatalouden mahdollisuuksista luoda vihreitä työpaikkoja ja katsoo, että elintarvikejärjestelmien ja myös kalatalouden ekologinen siirtymä olisi toteutettava siten, että varmistetaan kohtuulliset tulot ja vahva asema koko arvoketjussa, ja korostaa tässä yhteydessä tuottajajärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä kalatalous- ja vesiviljelyalalla;

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan kestävämpien kalastusmenetelmien ja pyydysten sekä parempaa hyvinvointia edistävien menetelmien kehittämistä kalojen ja meren selkärangattomien pyyntiin, purkamiseen, kuljetukseen ja teurastukseen parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon pohjalta sekä parantamaan eläinten hyvinvointia koskevia normeja viljeltyjen kalojen osalta stressin vähentämiseksi ja kalan laadun parantamiseksi; korostaa, että unionin olisi tuettava tällaisiin pyydyksiin, menetelmiin ja parannuksiin tehtäviä investointeja ja kannustettava niihin; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan kestävämpien kalastusmenetelmien ja pyydysten sekä parempaa hyvinvointia edistävien menetelmien kehittämistä kalojen ja meren selkärangattomien pyyntiin, purkamiseen, kuljetukseen ja teurastukseen parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon pohjalta sekä parantamaan eläinten hyvinvointia koskevia normeja viljeltyjen kalojen osalta stressin vähentämiseksi ja kalan laadun parantamiseksi; korostaa, että unionin olisi tuettava tällaisiin pyydyksiin, menetelmiin ja parannuksiin tehtäviä investointeja ja kannustettava niihin;

| 69. | korostaa lammikkoviljelyn osuutta ja sen perinteisiä hoitokäytänteitä Pellolta pöytään -strategian ja siihen liittyvän biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi; painottaa, että viljellyillä lammikkoalueilla on harvinaisten lajien luontotyyppejä, ne vaikuttavat myönteisesti ilmastoon ja vesivarastoihin, toimivat ravintonieluina ja sedimenttikertyminä ja edistävät alueellisten elintarvikkeiden kestävää tuotantoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan lammikkoviljelyn huomioon merkityksellisissä toimenpiteissä ja ohjelmissa; |
| --- | --- |

69.

korostaa lammikkoviljelyn osuutta ja sen perinteisiä hoitokäytänteitä Pellolta pöytään -strategian ja siihen liittyvän biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi; painottaa, että viljellyillä lammikkoalueilla on harvinaisten lajien luontotyyppejä, ne vaikuttavat myönteisesti ilmastoon ja vesivarastoihin, toimivat ravintonieluina ja sedimenttikertyminä ja edistävät alueellisten elintarvikkeiden kestävää tuotantoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan lammikkoviljelyn huomioon merkityksellisissä toimenpiteissä ja ohjelmissa;

| 70. | muistuttaa, että alkutuottajat ovat tulojen kannalta merkittävästi epäsuotuisammassa asemassa muihin elintarvikeketjun toimijoihin ja muuhun talouteen nähden; korostaa, että on olennaisen tärkeää vahvistaa alkutuottajien asemaa elintarvikeketjussa erityisesti pienten ja keskisuurten tuottajien osalta, jotta he voivat saada kohtuullisen osuuden kestävästi tuotettujen elintarvikkeiden lisäarvosta, myös kannustamalla yhteistyöhön ja kollektiivisiin toimiin hyödyntämällä maatalous-, kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisten markkinajärjestelyjen tarjoamia mahdollisuuksia, kilpailusääntöjen mukauttaminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

70.

muistuttaa, että alkutuottajat ovat tulojen kannalta merkittävästi epäsuotuisammassa asemassa muihin elintarvikeketjun toimijoihin ja muuhun talouteen nähden; korostaa, että on olennaisen tärkeää vahvistaa alkutuottajien asemaa elintarvikeketjussa erityisesti pienten ja keskisuurten tuottajien osalta, jotta he voivat saada kohtuullisen osuuden kestävästi tuotettujen elintarvikkeiden lisäarvosta, myös kannustamalla yhteistyöhön ja kollektiivisiin toimiin hyödyntämällä maatalous-, kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisten markkinajärjestelyjen tarjoamia mahdollisuuksia, kilpailusääntöjen mukauttaminen mukaan luettuna;

| 71. | korostaa, että vakaiden ja kohtuullisten tulojen varmistaminen alkutuottajille on ratkaisevan tärkeää mahdollistettaessa elintarvikejärjestelmän siirtyminen kohti parempaa kestävyyttä ja enemmän kiertotalouteen perustuvaa maataloutta, torjuttaessa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja hallittaessa riskejä ja kriisejä; kehottaa tukemaan alkutuottajia kaikkialla EU:ssa tämän siirtymän toteuttamisessa muun muassa ottamalla käyttöön uusia teknologioita ja tehostamalla viljelyjärjestelmiä, jätehuoltoa sekä tuotantopanosten tarjontaa ja pakkauksia; korostaa, että tuottajahintojen olisi katettava tuotantokustannukset ja niissä olisi otettava huomioon sosiaalinen, taloudellinen ja ekologinen kestävyys ja niiden olisi siten oltava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että vakaiden ja kohtuullisten tulojen varmistaminen alkutuottajille on ratkaisevan tärkeää mahdollistettaessa elintarvikejärjestelmän siirtyminen kohti parempaa kestävyyttä ja enemmän kiertotalouteen perustuvaa maataloutta, torjuttaessa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja hallittaessa riskejä ja kriisejä; kehottaa tukemaan alkutuottajia kaikkialla EU:ssa tämän siirtymän toteuttamisessa muun muassa ottamalla käyttöön uusia teknologioita ja tehostamalla viljelyjärjestelmiä, jätehuoltoa sekä tuotantopanosten tarjontaa ja pakkauksia; korostaa, että tuottajahintojen olisi katettava tuotantokustannukset ja niissä olisi otettava huomioon sosiaalinen, taloudellinen ja ekologinen kestävyys ja niiden olisi siten oltava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisia;

| 72. | katsoo, että on tarpeen kannustaa tekemään toimitusketjusopimuksia, jotta taataan arvon jakautuminen tasapuolisesti viljelijöille ja samanaikaisesti toimitusketjun entistä parempi läpinäkyvyys ja jäljitettävyys, ja olisi tuettava nuorisotyöllisyyden kasvua alalla; |
| --- | --- |

72.

katsoo, että on tarpeen kannustaa tekemään toimitusketjusopimuksia, jotta taataan arvon jakautuminen tasapuolisesti viljelijöille ja samanaikaisesti toimitusketjun entistä parempi läpinäkyvyys ja jäljitettävyys, ja olisi tuettava nuorisotyöllisyyden kasvua alalla;

| 73. | pitää tärkeänä tavoitetta toimitusketjujen lyhentämisestä; korostaa kuitenkin, että manner-Euroopasta irrallaan olevien saarijäsenvaltioiden ja saaristoalueiden todellisuuteen liittyy eristyneisyyteen ja tarvittavien tuotteiden, kuten eläinten ruokintaan käytettävän viljan, tuontiriippuvuuteen liittyviä ongelmia, jotka on huomioitava, kun pannaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla vähennetään riippuvuutta pitkän matkan kuljetuksista, ja toimitusketjuja lyhentäviä muita toimenpiteitä; painottaa, että ilman pitkän matkan kuljetuksia tiettyjen elintarvikkeiden saatavuus näillä manner-Euroopasta irrallaan olevilla alueilla vaarantuisi; |
| --- | --- |

73.

pitää tärkeänä tavoitetta toimitusketjujen lyhentämisestä; korostaa kuitenkin, että manner-Euroopasta irrallaan olevien saarijäsenvaltioiden ja saaristoalueiden todellisuuteen liittyy eristyneisyyteen ja tarvittavien tuotteiden, kuten eläinten ruokintaan käytettävän viljan, tuontiriippuvuuteen liittyviä ongelmia, jotka on huomioitava, kun pannaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla vähennetään riippuvuutta pitkän matkan kuljetuksista, ja toimitusketjuja lyhentäviä muita toimenpiteitä; painottaa, että ilman pitkän matkan kuljetuksia tiettyjen elintarvikkeiden saatavuus näillä manner-Euroopasta irrallaan olevilla alueilla vaarantuisi;

| 74. | toteaa, että kansalaisten odotukset kehittyvät ja aiheuttavat merkittäviä muutoksia elintarvikemarkkinoille, minkä seurauksena paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden kysyntä kasvaa; korostaa paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden merkitystä, niiden viljelijöillemme tarjoamia mahdollisuuksia ja merkittävää myönteistä panosta, joka siitä voi aiheutua ympäristöllemme; kannustaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti paikallisten elintarvikestrategioiden kehittämistä yhdessä lyhyiden toimitusketjualoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

74.

toteaa, että kansalaisten odotukset kehittyvät ja aiheuttavat merkittäviä muutoksia elintarvikemarkkinoille, minkä seurauksena paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden kysyntä kasvaa; korostaa paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden merkitystä, niiden viljelijöillemme tarjoamia mahdollisuuksia ja merkittävää myönteistä panosta, joka siitä voi aiheutua ympäristöllemme; kannustaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti paikallisten elintarvikestrategioiden kehittämistä yhdessä lyhyiden toimitusketjualoitteiden kanssa;

| 75. | toteaa, että paikallisesti kulutetut tuoreet luomuelintarvikkeet ovat tärkeitä ja hyödyllisiä kuluttajien terveydelle ja ympäristölle; korostaa suuria mahdollisuuksia edistää paikallisten alkutuottajien ja matkailupalvelujen tarjoajien välistä yhteistyötä, joka voisi lisätä paikallisesti kasvatettujen tuoreiden elintarvikkeiden kulutusta; kehottaa toteuttamaan tukitoimia tällaisen yhteistyön edistämiseksi; |
| --- | --- |

75.

toteaa, että paikallisesti kulutetut tuoreet luomuelintarvikkeet ovat tärkeitä ja hyödyllisiä kuluttajien terveydelle ja ympäristölle; korostaa suuria mahdollisuuksia edistää paikallisten alkutuottajien ja matkailupalvelujen tarjoajien välistä yhteistyötä, joka voisi lisätä paikallisesti kasvatettujen tuoreiden elintarvikkeiden kulutusta; kehottaa toteuttamaan tukitoimia tällaisen yhteistyön edistämiseksi;

| 76. | kehottaa edistämään toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan raaka-aineiden jalostaminen mahdollisimman lähellä niiden lähdettä, mikä pienentää merkittävästi hiilijalanjälkeä ja varmistaa elintarvikkeiden paremman jäljitettävyyden; |
| --- | --- |

76.

kehottaa edistämään toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan raaka-aineiden jalostaminen mahdollisimman lähellä niiden lähdettä, mikä pienentää merkittävästi hiilijalanjälkeä ja varmistaa elintarvikkeiden paremman jäljitettävyyden;

| 77. | korostaa, että vaikka uudet kestävät liiketoimintamallit tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia pk-yrityksille, monet strategian puitteissa suunnitellut aloitteet saattaisivat lisätä huomattavasti byrokratiaa; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen noudattaa paremman sääntelyn välineitä, arvioida pk-yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia sekä toteuttaa toimia kestävien ja kiertotalouden liiketoimintamallien edistämiseksi erityisesti pk-yrityksien kannalta, käyttää InvestEU-rahastoa pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamiseksi sekä tarjota räätälöityjä ratkaisuja pk-yritysten auttamiseksi kehittämään uusia osaamis- ja liiketoimintamalleja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vähentämään pienille ja keskisuurille elintarvikeketjun osallistujille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta muun muassa yksinkertaistamalla rekisteröintimenettelyjä ja tehostamalla lupien hyväksyntää sekä varmistamalla, että asianomaisissa sääntelyelimissä on riittävästi henkilöstöä, jotta pienet elintarviketuottajat saavat tuotteensa markkinoille mahdollisimman nopeasti ja helposti; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että vaikka uudet kestävät liiketoimintamallit tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia pk-yrityksille, monet strategian puitteissa suunnitellut aloitteet saattaisivat lisätä huomattavasti byrokratiaa; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen noudattaa paremman sääntelyn välineitä, arvioida pk-yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia sekä toteuttaa toimia kestävien ja kiertotalouden liiketoimintamallien edistämiseksi erityisesti pk-yrityksien kannalta, käyttää InvestEU-rahastoa pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamiseksi sekä tarjota räätälöityjä ratkaisuja pk-yritysten auttamiseksi kehittämään uusia osaamis- ja liiketoimintamalleja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vähentämään pienille ja keskisuurille elintarvikeketjun osallistujille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta muun muassa yksinkertaistamalla rekisteröintimenettelyjä ja tehostamalla lupien hyväksyntää sekä varmistamalla, että asianomaisissa sääntelyelimissä on riittävästi henkilöstöä, jotta pienet elintarviketuottajat saavat tuotteensa markkinoille mahdollisimman nopeasti ja helposti;

| 78. | katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin tavoitteiden saavuttamiseksi osoitetut varat eivät ole riittäviä, jotta odotetun muutoksen seurauksia voitaisiin käsitellä sosiaalisesti kestävällä tavalla; kehottaa varmistamaan, että oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi kattaa myös maatalousalueet, joihin tämä saattaa vaikuttaa haitallisesti, ja korostaa tarvetta varmistaa työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen strategian tulevien aloitteiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon; palauttaa mieliin, että tähän järjestelmään siirtyminen edellyttää merkittäviä investointeja eikä sitä voida toteuttaa ilman eurooppalaisten viljelijöiden osallisuutta ja tukea; |
| --- | --- |

78.

katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin tavoitteiden saavuttamiseksi osoitetut varat eivät ole riittäviä, jotta odotetun muutoksen seurauksia voitaisiin käsitellä sosiaalisesti kestävällä tavalla; kehottaa varmistamaan, että oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi kattaa myös maatalousalueet, joihin tämä saattaa vaikuttaa haitallisesti, ja korostaa tarvetta varmistaa työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen strategian tulevien aloitteiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon; palauttaa mieliin, että tähän järjestelmään siirtyminen edellyttää merkittäviä investointeja eikä sitä voida toteuttaa ilman eurooppalaisten viljelijöiden osallisuutta ja tukea;

| 79. | kehottaa komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä annetun direktiivin (EU) 2019/633 ja seuraamaan tarkasti sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tehostamaan toimia viljelijöiden aseman vahvistamiseksi elintarvikeketjussa ja esittämään konkreettisia ehdotuksia strategian mukaisesti; |
| --- | --- |

79.

kehottaa komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä annetun direktiivin (EU) 2019/633 ja seuraamaan tarkasti sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tehostamaan toimia viljelijöiden aseman vahvistamiseksi elintarvikeketjussa ja esittämään konkreettisia ehdotuksia strategian mukaisesti;

| 80. | toistaa, että elintarvikkeiden laatueroja ei voida hyväksyä ja että niitä on torjuttava täysimääräisesti, jotta vältetään eurooppalaisten kuluttajien syrjiminen ja harhaanjohtaminen; katsoo siksi, että Pellolta pöytään -strategiaan on sisällytettävä säännöksiä, joilla estetään elintarvikkeiden laatuerot, ja kehottaa komissiota tätä varten seuraamaan tiiviisti markkinatilannetta ja ehdottamaan tarvittaessa kohdennettua lainsäädäntöä; korostaa lisäksi kuluttajajärjestöjen roolia harhaanjohtavien käytäntöjen tunnistamisessa; |
| --- | --- |

80.

toistaa, että elintarvikkeiden laatueroja ei voida hyväksyä ja että niitä on torjuttava täysimääräisesti, jotta vältetään eurooppalaisten kuluttajien syrjiminen ja harhaanjohtaminen; katsoo siksi, että Pellolta pöytään -strategiaan on sisällytettävä säännöksiä, joilla estetään elintarvikkeiden laatuerot, ja kehottaa komissiota tätä varten seuraamaan tiiviisti markkinatilannetta ja ehdottamaan tarvittaessa kohdennettua lainsäädäntöä; korostaa lisäksi kuluttajajärjestöjen roolia harhaanjohtavien käytäntöjen tunnistamisessa;

| 81. | muistuttaa siksi komissiota tarpeesta toteuttaa vastuullista yritystoimintaa ja markkinointia koskevien EU:n käytännesääntöjen jatkotoimia laatimalla seurantakehyksen elintarvike- ja vähittäiskaupalle ja säätämällä lainsäädäntötoimia, jos edistyminen taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden sekä eläinten hyvinvointiin liittyvien kysymysten sisällyttämisessä yritysstrategioihin ei ole riittävää, ja edistämään ja palkitsemaan näin kestävien maataloustuottajien toimia ja samalla lisäämään terveellisten ja kestävien elintarvikevaihtoehtojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä pienentämään elintarvikejärjestelmän yleistä ympäristöjalanjälkeä sekä epäterveellisistä ruokavalioista yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

81.

muistuttaa siksi komissiota tarpeesta toteuttaa vastuullista yritystoimintaa ja markkinointia koskevien EU:n käytännesääntöjen jatkotoimia laatimalla seurantakehyksen elintarvike- ja vähittäiskaupalle ja säätämällä lainsäädäntötoimia, jos edistyminen taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden sekä eläinten hyvinvointiin liittyvien kysymysten sisällyttämisessä yritysstrategioihin ei ole riittävää, ja edistämään ja palkitsemaan näin kestävien maataloustuottajien toimia ja samalla lisäämään terveellisten ja kestävien elintarvikevaihtoehtojen saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä pienentämään elintarvikejärjestelmän yleistä ympäristöjalanjälkeä sekä epäterveellisistä ruokavalioista yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia;

| 82. | korostaa, että elintarvikealan ja vähittäiskaupan alan yrityksiä koskevissa EU:n käytännesäännöissä olisi keskityttävä sitoumuksiin, joilla on merkitystä terveellisten ja kestävien elintarvikeympäristöjen luomisessa ja jotka ovat erityisiä, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia ja joilla voidaan torjua kaksoisstandardeja maatalouselintarvikkeisiin liittyvissä käytännöissä ja joissa keskitytään asianomaisten tahojen keskeisiin toimiin; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että elintarvikealan ja vähittäiskaupan alan yrityksiä koskevissa EU:n käytännesäännöissä olisi keskityttävä sitoumuksiin, joilla on merkitystä terveellisten ja kestävien elintarvikeympäristöjen luomisessa ja jotka ovat erityisiä, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia ja joilla voidaan torjua kaksoisstandardeja maatalouselintarvikkeisiin liittyvissä käytännöissä ja joissa keskitytään asianomaisten tahojen keskeisiin toimiin;

| 83. | korostaa, että on tärkeää pysäyttää elintarvikkeiden vähittäiskaupan alan yhdistyminen ja keskittyminen ja puuttua niihin, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukaiset hinnat viljelijöille ja säälliset työolot työntekijöille; korostaa, että alkupään toimijoiden on otettava huomioon maatalouden tuotantokustannukset ja että toimitusketjun kaikissa vaiheissa on sovellettava oikeudenmukaisia hintoja; muistuttaa, että on tärkeää parantaa viljelijöiden selviytymiskykyä markkinoilla siten, että he saavat suuremman osuuden arvosta elintarvikeketjussa, mikä saavutetaan kannustamalla heitä osallistumaan esimerkiksi tuottajaorganisaatioihin tai osuuskuntiin; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että on tärkeää pysäyttää elintarvikkeiden vähittäiskaupan alan yhdistyminen ja keskittyminen ja puuttua niihin, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukaiset hinnat viljelijöille ja säälliset työolot työntekijöille; korostaa, että alkupään toimijoiden on otettava huomioon maatalouden tuotantokustannukset ja että toimitusketjun kaikissa vaiheissa on sovellettava oikeudenmukaisia hintoja; muistuttaa, että on tärkeää parantaa viljelijöiden selviytymiskykyä markkinoilla siten, että he saavat suuremman osuuden arvosta elintarvikeketjussa, mikä saavutetaan kannustamalla heitä osallistumaan esimerkiksi tuottajaorganisaatioihin tai osuuskuntiin;

| 84. | kehottaa tekemään syrjimättömällä tavalla parannuksia EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden menekinedistämispolitiikkaan sekä EU:n koulujakelujärjestelmään ja terveellistä kouluruokaa koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen; katsoo, että näillä parannuksilla olisi vahvistettava korkealaatuista eurooppalaista maataloustuotantoa ja edistettävä kestävää tuotantoa ja kulutusta tämän strategian, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että näissä parannuksissa olisi keskityttävä saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon perustuviin koulutuksellisiin viesteihin, EU:n laatumerkkeihin, kuten EU:n luomumerkintöihin ja maantieteellisiin merkintöihin, lyhyisiin, paikallisiin ja alueellisiin toimitusketjuihin, terveellisiin ravintoon ja elintapoihin, hedelmien ja vihannesten kulutuksen lisäämiseen osana monipuolista ja tasapainoista ruokavaliota sekä sokerin, suolan ja rasvojen vähäisempään saantiin lihavuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

84.

kehottaa tekemään syrjimättömällä tavalla parannuksia EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden menekinedistämispolitiikkaan sekä EU:n koulujakelujärjestelmään ja terveellistä kouluruokaa koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen; katsoo, että näillä parannuksilla olisi vahvistettava korkealaatuista eurooppalaista maataloustuotantoa ja edistettävä kestävää tuotantoa ja kulutusta tämän strategian, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että näissä parannuksissa olisi keskityttävä saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon perustuviin koulutuksellisiin viesteihin, EU:n laatumerkkeihin, kuten EU:n luomumerkintöihin ja maantieteellisiin merkintöihin, lyhyisiin, paikallisiin ja alueellisiin toimitusketjuihin, terveellisiin ravintoon ja elintapoihin, hedelmien ja vihannesten kulutuksen lisäämiseen osana monipuolista ja tasapainoista ruokavaliota sekä sokerin, suolan ja rasvojen vähäisempään saantiin lihavuuden vähentämiseksi;

| 85. | painottaa EU:n menekinedistämispolitiikan yhteydessä myös ympäristön viherryttämisen merkitystä sekä sisätiloissa että ulkona, koska se on luonnollinen ratkaisu sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksiin että ilmansaasteisiin ja edistää terveellistä elinympäristöä ja ihmisten hyvinvointia; |
| --- | --- |

85.

painottaa EU:n menekinedistämispolitiikan yhteydessä myös ympäristön viherryttämisen merkitystä sekä sisätiloissa että ulkona, koska se on luonnollinen ratkaisu sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksiin että ilmansaasteisiin ja edistää terveellistä elinympäristöä ja ihmisten hyvinvointia;

| 86. | korostaa, että on tehostettava viinien kohtuullista kulutusta koskevia eurooppalaisia tiedotuskampanjoita ja jatkettava samalla laatutuotteiden edistämistä; katsoo, että vain laajat tiedotus- ja valistuskampanjat ovat tehokkaita kulutuksen väärinkäytön torjunnassa, ja muistuttaa, että Välimeren ruokavalioon kuuluu kohtuullinen viinin kulutus; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että on tehostettava viinien kohtuullista kulutusta koskevia eurooppalaisia tiedotuskampanjoita ja jatkettava samalla laatutuotteiden edistämistä; katsoo, että vain laajat tiedotus- ja valistuskampanjat ovat tehokkaita kulutuksen väärinkäytön torjunnassa, ja muistuttaa, että Välimeren ruokavalioon kuuluu kohtuullinen viinin kulutus;

| 87. | ottaa huomioon EU:n maantieteellisiä merkintöjä koskevien laatujärjestelmien, kuten suojattujen alkuperänimitysten, suojattujen maantieteellisten merkintöjen, tislattujen alkoholijuomien ja maustettujen viinien maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden, merkityksen ja toteaa, että ne ovat erinomaisia esimerkkejä EU:n asettamista maatalouden laatuvaatimuksista; suhtautuu myönteisesti EU:n maantieteellisten merkintöjen politiikan tarkistamiseen, jotta suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä tai alkuperänimityksillä voidaan edelleen edistää Euroopan alueiden taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä, mikä hyödyttää tuottajia, kuluttajia ja koko yhteiskuntaa tuottamalla korkealaatuisia tuotteita, jotka luovat vahvan yhteyden alueisiin; korostaa tarvetta parantaa niiden aitouden tunnustamista kuluttajien keskuudessa, sillä kuluttajat eivät aina pysty erottamaan eurooppalaisella maantieteellisellä merkinnällä merkittyjä tuotteita muista tuotteista, joilla ei ole nimitystä; katsoo myös, että on tarpeen vähentää pientuottajille näihin laatujärjestelmiin liittymisestä aiheutuvaa hallinnollista rasitetta sekä vahvistaa maantieteellisten merkintöjen suojelua väärinkäytöltä tai jäljittelyltä kansainvälisellä tasolla; palauttaa mieliin merkintöjen tärkeän roolin EU:n ja kumppanimaiden välisessä kaupassa; |
| --- | --- |

87.

ottaa huomioon EU:n maantieteellisiä merkintöjä koskevien laatujärjestelmien, kuten suojattujen alkuperänimitysten, suojattujen maantieteellisten merkintöjen, tislattujen alkoholijuomien ja maustettujen viinien maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden, merkityksen ja toteaa, että ne ovat erinomaisia esimerkkejä EU:n asettamista maatalouden laatuvaatimuksista; suhtautuu myönteisesti EU:n maantieteellisten merkintöjen politiikan tarkistamiseen, jotta suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä tai alkuperänimityksillä voidaan edelleen edistää Euroopan alueiden taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä, mikä hyödyttää tuottajia, kuluttajia ja koko yhteiskuntaa tuottamalla korkealaatuisia tuotteita, jotka luovat vahvan yhteyden alueisiin; korostaa tarvetta parantaa niiden aitouden tunnustamista kuluttajien keskuudessa, sillä kuluttajat eivät aina pysty erottamaan eurooppalaisella maantieteellisellä merkinnällä merkittyjä tuotteita muista tuotteista, joilla ei ole nimitystä; katsoo myös, että on tarpeen vähentää pientuottajille näihin laatujärjestelmiin liittymisestä aiheutuvaa hallinnollista rasitetta sekä vahvistaa maantieteellisten merkintöjen suojelua väärinkäytöltä tai jäljittelyltä kansainvälisellä tasolla; palauttaa mieliin merkintöjen tärkeän roolin EU:n ja kumppanimaiden välisessä kaupassa;

| 88. | korostaa, että strategiassa tunnustetaan, että useimpien eurooppalaisten ruokavaliot eivät ole terveellisiä ruokailutottumuksia koskevien suositusten mukaisia ja että väestön kulutustottumuksissa on siirryttävä kohti terveellisempiä elintarvikkeita, ruokavalioita ja elintapoja, mukaan lukien kestävästi ja alueellisesti tuotettujen kasvien ja kasviperäisten elintarvikkeiden, kuten tuoreiden hedelmien ja vihannesten, täysjyväviljojen ja palkokasvien, kulutuksen lisääminen sekä lihan ja ultraprosessoitujen sekä runsaasti sokeria, suolaa ja rasvoja sisältävien tuotteiden liikakulutukseen puuttuminen, mikä hyödyttää myös ympäristöä ja eläinten hyvinvointia ja turvaa selviytymiskykyisemmän talouden; korostaa, että kestäviä, terveellisiä ja tasapainoisempia ruokavalioita koskevat EU:n laajuiset tieteeseen perustuvat suositukset, mukaan lukien selkeät tavoitteet, joissa otetaan huomioon eurooppalaisten elintarvikkeiden ja ruokavalioiden kulttuurinen ja alueellinen monimuotoisuus sekä kuluttajien tarpeet, auttaisivat ja kannustaisivat kuluttajia ja tarjoaisivat tietoa jäsenvaltioille niiden pyrkiessä sisällyttämään kestävyysnäkökohdat kansallisiin ruokavalio-ohjeisiin; kehottaa komissiota laatimaan tällaisia suosituksia ja erityistoimia, joilla edistetään tehokkaasti terveellisiä, kestäviä ja tasapainoisempia ruokavalioita; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että strategiassa tunnustetaan, että useimpien eurooppalaisten ruokavaliot eivät ole terveellisiä ruokailutottumuksia koskevien suositusten mukaisia ja että väestön kulutustottumuksissa on siirryttävä kohti terveellisempiä elintarvikkeita, ruokavalioita ja elintapoja, mukaan lukien kestävästi ja alueellisesti tuotettujen kasvien ja kasviperäisten elintarvikkeiden, kuten tuoreiden hedelmien ja vihannesten, täysjyväviljojen ja palkokasvien, kulutuksen lisääminen sekä lihan ja ultraprosessoitujen sekä runsaasti sokeria, suolaa ja rasvoja sisältävien tuotteiden liikakulutukseen puuttuminen, mikä hyödyttää myös ympäristöä ja eläinten hyvinvointia ja turvaa selviytymiskykyisemmän talouden; korostaa, että kestäviä, terveellisiä ja tasapainoisempia ruokavalioita koskevat EU:n laajuiset tieteeseen perustuvat suositukset, mukaan lukien selkeät tavoitteet, joissa otetaan huomioon eurooppalaisten elintarvikkeiden ja ruokavalioiden kulttuurinen ja alueellinen monimuotoisuus sekä kuluttajien tarpeet, auttaisivat ja kannustaisivat kuluttajia ja tarjoaisivat tietoa jäsenvaltioille niiden pyrkiessä sisällyttämään kestävyysnäkökohdat kansallisiin ruokavalio-ohjeisiin; kehottaa komissiota laatimaan tällaisia suosituksia ja erityistoimia, joilla edistetään tehokkaasti terveellisiä, kestäviä ja tasapainoisempia ruokavalioita;

| 89. | on tyytyväinen siihen, että strategiassa tunnustetaan oikeutetusti elintarvikeympäristön rooli ja vaikutus kulutustottumusten muokkaamisessa sekä tarve helpottaa kuluttajien mahdollisuuksia valita terveellisiä ja kestäviä ruokavalioita; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan järjestelmällisemmän ja näyttöön perustuvan lähestymistavan, jolla helpotetaan terveellisten, kestävien ja oikeudenmukaisten elintarvikeympäristöjen luomista sen sijaan, että nojauduttaisiin vain käytännesääntöihin; toistaa, että on tärkeää edistää terveellisiä, tasapainoisempia ja kestävämpiä ruokavalioita parantamalla elintarvikeympäristöä, lisäämällä kuluttajien tietoisuutta kulutustottumusten vaikutuksista myös digitaalisia kanavia käyttäen ja tarjoamalla tietoa ruokavalioista, jotka ovat ihmisten terveyden kannalta parempia ja joiden hiili- ja ympäristöjalanjälki on pienempi, kuten lyhyiden paikallisten ja alueellisten toimitusketjujen tuotteet, ja toteaa, että lisäksi olisi toteutettava erilaisia toimia, joilla lisätään elintarviketuotannon oletusarvoista kestävyyttä; |
| --- | --- |

89.

on tyytyväinen siihen, että strategiassa tunnustetaan oikeutetusti elintarvikeympäristön rooli ja vaikutus kulutustottumusten muokkaamisessa sekä tarve helpottaa kuluttajien mahdollisuuksia valita terveellisiä ja kestäviä ruokavalioita; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan järjestelmällisemmän ja näyttöön perustuvan lähestymistavan, jolla helpotetaan terveellisten, kestävien ja oikeudenmukaisten elintarvikeympäristöjen luomista sen sijaan, että nojauduttaisiin vain käytännesääntöihin; toistaa, että on tärkeää edistää terveellisiä, tasapainoisempia ja kestävämpiä ruokavalioita parantamalla elintarvikeympäristöä, lisäämällä kuluttajien tietoisuutta kulutustottumusten vaikutuksista myös digitaalisia kanavia käyttäen ja tarjoamalla tietoa ruokavalioista, jotka ovat ihmisten terveyden kannalta parempia ja joiden hiili- ja ympäristöjalanjälki on pienempi, kuten lyhyiden paikallisten ja alueellisten toimitusketjujen tuotteet, ja toteaa, että lisäksi olisi toteutettava erilaisia toimia, joilla lisätään elintarviketuotannon oletusarvoista kestävyyttä;

| 90. | kehottaa toteuttamaan kattavia ja täydentäviä toimenpiteitä, myös lainsäädäntötoimia ja kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, joilla vähennetään rasitetta, jota pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden sekä muiden runsaasti suolaa, sokeria ja rasvaa sisältävien tuotteiden liiallinen käyttö aiheuttaa kansanterveydelle; kehottaa suuria elintarviketuottajia ja vähittäiskauppiaita muokkaamaan nopeasti ja vakavasti uudelleen ne jalostetut elintarvikkeet, jotka eivät kuulu EU:n laatujärjestelmien piiriin, jos tuotteiden koostumusta voidaan parantaa terveellisemmäksi, ja suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käynnistää aloitteita tämän uudelleenmuokkauksen edistämiseksi muun muassa asettamalla tietyille jalostetuille elintarvikkeille enimmäismäärät sokerille, rasvoille ja suolalle, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti uudelleenmuokkauksen edistymistä; korostaa, että tällaisilla uudelleenmuokkauksilla olisi myös pyrittävä minimoimaan elintarvikkeiden parannusaineiden, torjunta-ainejäämien ja haitallisten kemikaalien aiheuttamat terveysriskit; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota lastenruokiin ja muihin erityiselintarvikkeisiin sekä sellaiseen tehokkaaseen ja EU:n laajuiseen lähestymistapaan, jolla torjutaan lasten ja nuorten altistumista runsaasti rasvaa, sokeria ja suolaa sisältävien jalostettujen elintarvikkeiden mainonnalle ja markkinoinnille radiossa ja televisiossa sekä digitaalisessa mediassa; |
| --- | --- |

90.

kehottaa toteuttamaan kattavia ja täydentäviä toimenpiteitä, myös lainsäädäntötoimia ja kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, joilla vähennetään rasitetta, jota pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden sekä muiden runsaasti suolaa, sokeria ja rasvaa sisältävien tuotteiden liiallinen käyttö aiheuttaa kansanterveydelle; kehottaa suuria elintarviketuottajia ja vähittäiskauppiaita muokkaamaan nopeasti ja vakavasti uudelleen ne jalostetut elintarvikkeet, jotka eivät kuulu EU:n laatujärjestelmien piiriin, jos tuotteiden koostumusta voidaan parantaa terveellisemmäksi, ja suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käynnistää aloitteita tämän uudelleenmuokkauksen edistämiseksi muun muassa asettamalla tietyille jalostetuille elintarvikkeille enimmäismäärät sokerille, rasvoille ja suolalle, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti uudelleenmuokkauksen edistymistä; korostaa, että tällaisilla uudelleenmuokkauksilla olisi myös pyrittävä minimoimaan elintarvikkeiden parannusaineiden, torjunta-ainejäämien ja haitallisten kemikaalien aiheuttamat terveysriskit; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota lastenruokiin ja muihin erityiselintarvikkeisiin sekä sellaiseen tehokkaaseen ja EU:n laajuiseen lähestymistapaan, jolla torjutaan lasten ja nuorten altistumista runsaasti rasvaa, sokeria ja suolaa sisältävien jalostettujen elintarvikkeiden mainonnalle ja markkinoinnille radiossa ja televisiossa sekä digitaalisessa mediassa;

| 91. | katsoo, että lisäkehittäminen ja kestävä innovointi kasviproteiinin tuotannon ja esimerkiksi hyönteisten tai levien kaltaisten vaihtoehtoisten proteiinin lähteiden alalla EU:ssa on keino vastata tehokkaasti moniin EU:n maatalouden kohtaamiin ympäristö- ja ilmastohaasteisiin sekä estää metsäkatoa, biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä ja ekosysteemien tilan heikkenemistä EU:n ulkopuolisissa maissa ja vähentää Euroopan nykyistä riippuvuutta kasviproteiinin toimituksista; kehottaa komissiota hyödyntämään kasviproteiinien kehittämisestä Euroopan unionissa antamaansa kertomusta (COM(2018)0757) ja esittämään proteiinintuotantoa koskevan kysyntä- ja tarjontapuolen kattavan EU:n siirtymästrategian, jolla tuetaan ja edistetään valkuaiskasvien kestävää tuotantoa, mukaan lukien paikalliset rehutoimitukset ja elintarviketuotanto, EU:n omavaraisuuden lisäämiseksi ja maailmanlaajuisten ympäristö- ja ilmastovaikutusten vähentämiseksi; korostaa, että on tärkeää vähentää riippuvuutta valkuaiskasvien tuonnista valtameren takaa; |
| --- | --- |

91.

katsoo, että lisäkehittäminen ja kestävä innovointi kasviproteiinin tuotannon ja esimerkiksi hyönteisten tai levien kaltaisten vaihtoehtoisten proteiinin lähteiden alalla EU:ssa on keino vastata tehokkaasti moniin EU:n maatalouden kohtaamiin ympäristö- ja ilmastohaasteisiin sekä estää metsäkatoa, biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä ja ekosysteemien tilan heikkenemistä EU:n ulkopuolisissa maissa ja vähentää Euroopan nykyistä riippuvuutta kasviproteiinin toimituksista; kehottaa komissiota hyödyntämään kasviproteiinien kehittämisestä Euroopan unionissa antamaansa kertomusta (COM(2018)0757) ja esittämään proteiinintuotantoa koskevan kysyntä- ja tarjontapuolen kattavan EU:n siirtymästrategian, jolla tuetaan ja edistetään valkuaiskasvien kestävää tuotantoa, mukaan lukien paikalliset rehutoimitukset ja elintarviketuotanto, EU:n omavaraisuuden lisäämiseksi ja maailmanlaajuisten ympäristö- ja ilmastovaikutusten vähentämiseksi; korostaa, että on tärkeää vähentää riippuvuutta valkuaiskasvien tuonnista valtameren takaa;

| 92. | palauttaa mieliin kehotuksensa laajentaa EU:n yleistä riskinarviointia kattamaan koko lainsäädäntö, jotta estetään kuluttajien altistuminen elintarvikkeiden sisältämille vaarallisille aineille; |
| --- | --- |

92.

palauttaa mieliin kehotuksensa laajentaa EU:n yleistä riskinarviointia kattamaan koko lainsäädäntö, jotta estetään kuluttajien altistuminen elintarvikkeiden sisältämille vaarallisille aineille;

| 93. | palauttaa mieliin, että kauan odotetut ravintosisältöprofiilit ovat edelleen merkityksellisiä ja tärkeitä elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (72) tavoitteiden saavuttamiseksi; suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen, joka koskee lainsäädäntöehdotuksen antamista ravintosisältöprofiilien luomiseksi; huomauttaa, että monissa elintarvikkeissa, myös osassa lapsille markkinoiduista elintarvikkeista, käytetään edelleen terveys- ja ravitsemusväittämiä huolimatta siitä, että kyseiset elintarvikkeet sisältävät runsaasti huolta aiheuttavia ravintoaineita; korostaa, että on kehitettävä selkeät ravintosisältöprofiilit, jotta voidaan kieltää ravintosisältö- ja terveysväittämien käyttö paljon rasvoja, sokereita ja/tai suolaa sisältävissä elintarvikkeissa; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota lastenruokiin ja muihin erityiselintarvikkeisiin; |
| --- | --- |

93.

palauttaa mieliin, että kauan odotetut ravintosisältöprofiilit ovat edelleen merkityksellisiä ja tärkeitä elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (72

| 94. | ottaa huomioon, että kansainväliset kansanterveyselimet, kuten Maailman terveysjärjestö, ovat määrittäneet pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkinnät keskeiseksi välineeksi, jolla autetaan kuluttajia tekemään enemmän tietoon perustuvia ja terveellisempiä elintarvikevalintoja; korostaa, että pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkintöjä koskevan järjestelmän, joka on yhdenmukainen ruokavalio-ohjeiden kanssa ja täydentää niitä, olisi autettava kuluttajia tekemään terveellisempiä elintarvikevalintoja antamalla heille ymmärrettävää tietoa kuluttamastaan elintarvikkeesta; kehottaa komissiota varmistamaan, että kehitetään pakollinen ja yhdenmukainen pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkintöjä koskeva EU:n järjestelmä, joka perustuu vankkaan ja riippumattomaan tieteelliseen näyttöön ja kuluttajien toteennäytettyyn ymmärrykseen ja joka on avoin kaikille markkinatoimijoille, myös pienille ja keskisuurille toimijoille, ottaen huomioon elintarvikealan toimijoille ja ammattijärjestöille aiheutuva lisärasite; korostaa lisäksi, että tuotteiden vertailun helpottamiseksi ravintoarvomerkintään olisi sisällytettävä selittävä osatekijä, jotta tarjotaan avoimia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaistettuja tuotetietoja, ja sen olisi perustuttava yhdenmukaisiin viitemääriin; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon yhden ainesosan tuotteiden ja eurooppalaisten laatujärjestelmien (suojatut alkuperänimitykset, suojatut maantieteelliset merkinnät, maantieteelliset merkinnät jne.) erityisominaisuudet, erityisesti niiden koostumuksen vaihtelun, ja korostaa, että mahdollisia poikkeuksia koskevien pohdintojen olisi perustuttava tieteellisiin perusteluihin; kehottaa perustamaan digitaalisen järjestelmän, jolla annetaan vapaaehtoista lisätietoa maatalouselintarvikkeista (”EU4healthyfood”), ja ehdottaa, että nämä tiedot voitaisiin antaa digitaalisesti QR-koodin avulla, jolloin kuluttaja voi hakea ne helposti; |
| --- | --- |

94.

ottaa huomioon, että kansainväliset kansanterveyselimet, kuten Maailman terveysjärjestö, ovat määrittäneet pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkinnät keskeiseksi välineeksi, jolla autetaan kuluttajia tekemään enemmän tietoon perustuvia ja terveellisempiä elintarvikevalintoja; korostaa, että pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkintöjä koskevan järjestelmän, joka on yhdenmukainen ruokavalio-ohjeiden kanssa ja täydentää niitä, olisi autettava kuluttajia tekemään terveellisempiä elintarvikevalintoja antamalla heille ymmärrettävää tietoa kuluttamastaan elintarvikkeesta; kehottaa komissiota varmistamaan, että kehitetään pakollinen ja yhdenmukainen pakkauksen etupuolen ravintoarvomerkintöjä koskeva EU:n järjestelmä, joka perustuu vankkaan ja riippumattomaan tieteelliseen näyttöön ja kuluttajien toteennäytettyyn ymmärrykseen ja joka on avoin kaikille markkinatoimijoille, myös pienille ja keskisuurille toimijoille, ottaen huomioon elintarvikealan toimijoille ja ammattijärjestöille aiheutuva lisärasite; korostaa lisäksi, että tuotteiden vertailun helpottamiseksi ravintoarvomerkintään olisi sisällytettävä selittävä osatekijä, jotta tarjotaan avoimia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaistettuja tuotetietoja, ja sen olisi perustuttava yhdenmukaisiin viitemääriin; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon yhden ainesosan tuotteiden ja eurooppalaisten laatujärjestelmien (suojatut alkuperänimitykset, suojatut maantieteelliset merkinnät, maantieteelliset merkinnät jne.) erityisominaisuudet, erityisesti niiden koostumuksen vaihtelun, ja korostaa, että mahdollisia poikkeuksia koskevien pohdintojen olisi perustuttava tieteellisiin perusteluihin; kehottaa perustamaan digitaalisen järjestelmän, jolla annetaan vapaaehtoista lisätietoa maatalouselintarvikkeista (”EU4healthyfood”), ja ehdottaa, että nämä tiedot voitaisiin antaa digitaalisesti QR-koodin avulla, jolloin kuluttaja voi hakea ne helposti;

| 95. | toteaa, että terveelliset tuotteet, elintarvikkeet mukaan lukien, voivat sisältää luonnollisia tai synteettisiä ainesosia, joilla on erilaisia vaikutuksia ympäristöön ja kuluttajien terveyteen; kehottaa ottamaan käyttöön terveellisiä tuotteita koskevia pakollisia merkintäjärjestelmiä ja ilmoittamaan kemiallisella synteesillä saatujen ainesosien synteettisen alkuperän, erityisesti, jos on olemassa vastaavia luonnollisia ainesosia; |
| --- | --- |

95.

toteaa, että terveelliset tuotteet, elintarvikkeet mukaan lukien, voivat sisältää luonnollisia tai synteettisiä ainesosia, joilla on erilaisia vaikutuksia ympäristöön ja kuluttajien terveyteen; kehottaa ottamaan käyttöön terveellisiä tuotteita koskevia pakollisia merkintäjärjestelmiä ja ilmoittamaan kemiallisella synteesillä saatujen ainesosien synteettisen alkuperän, erityisesti, jos on olemassa vastaavia luonnollisia ainesosia;

| 96. | kehottaa komissiota arvioimaan muutokset kuluttajakäyttäytymisessä, kuten elintarvikkeiden verkko-ostoksissa; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota arvioimaan muutokset kuluttajakäyttäytymisessä, kuten elintarvikkeiden verkko-ostoksissa;

| 97. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, joka koskee alkuperämerkintöjen parantamista, ja panee tyytyväisenä merkille, että komissio harkitsee sen ulottamista kattamaan laajemman tuotevalikoiman; toistaa vaatimuksensa pakollisesta alkuperämerkinnästä; korostaa, että alkuperämerkinnän olisi oltava kattava ja yhdenmukainen ja sen olisi katettava kaikki elintarvikkeet ja sen olisi katettava ateriapalvelut, ravintolat ja vähittäiskauppa ja sen olisi oltava täysin todennettavissa ja jäljitettävissä eikä se saisi haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; korostaa, että elintarviketietoja koskevaa asetusta (73) on tarkistettava keskittyen maitoon ja lihaan ainesosina; kehottaa komissiota korjaamaan nykyisen käytännön, jossa tuotteita, joiden pääainesosia ei ole hankittu paikallisesti tai alueellisesti, voidaan markkinoida sellaisina, jos näiden muiden kuin paikallisten pääainesosien alkuperä ilmoitetaan pienellä kirjasinkoolla, ja kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että pääainesosien alkuperä on paremmin kuluttajien nähtävissä; kehottaa komissiota ehdottamaan hunajan merkintäsääntöihin lainsäädäntömuutoksia kuluttajille annettavien tietojen parantamiseksi ja tukemaan EU:n mehiläishoitoalaa tehostamalla tuontitarkastuksia, jotta voidaan estää väärennetyn hunajan tuonti, ja korostaa samalla, että kaikkia alkuperämaamerkintöjä on valvottava tehokkaasti elintarvikepetosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

97.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, joka koskee alkuperämerkintöjen parantamista, ja panee tyytyväisenä merkille, että komissio harkitsee sen ulottamista kattamaan laajemman tuotevalikoiman; toistaa vaatimuksensa pakollisesta alkuperämerkinnästä; korostaa, että alkuperämerkinnän olisi oltava kattava ja yhdenmukainen ja sen olisi katettava kaikki elintarvikkeet ja sen olisi katettava ateriapalvelut, ravintolat ja vähittäiskauppa ja sen olisi oltava täysin todennettavissa ja jäljitettävissä eikä se saisi haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; korostaa, että elintarviketietoja koskevaa asetusta (73

| 98. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen kehittää kehys kestävällä tavalla tuotettujen elintarvikkeiden pakkausmerkinnöille ja kehottaa komissiota määrittelemään menetelmän ja täsmentämään, mitkä kestävyyden ulottuvuudet on tarkoitus kattaa, varmistaen samalla, että uusi järjestelmä ei ole ristiriidassa EU:n ympäristömerkin tai luonnonmukaista tuotantoa osoittavan tunnuksen kaltaisten olemassa olevien ympäristöalan puitteiden kanssa; korostaa, että tällä hetkellä käytetään monia perusteettomia ja jopa harhaanjohtavia ympäristöväittämiä ja mainontamenetelmiä, ja kehottaa komissiota ottamaan käyttöön sääntelykehyksen, jolla luodaan selkeä, nopea ja tehokas ennakkohyväksyntämenettely kaikille kestävyysväittämille ja -merkinnöille; painottaa, että tällaiset puitteet suojaisivat kuluttajia totuudenvastaisilta kestävyysväittämiltä ja varmistaisivat samalla, että yritykset, jotka pyrkivät aidosti ympäristöystävällisempiin toimiin, palkitaan asianmukaisesti ponnisteluistaan; painottaa, että tarvitaan elintarvikkeissa sallittujen merkintöjen riippumatonta viranomaisvalvontaa; |
| --- | --- |

98.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen kehittää kehys kestävällä tavalla tuotettujen elintarvikkeiden pakkausmerkinnöille ja kehottaa komissiota määrittelemään menetelmän ja täsmentämään, mitkä kestävyyden ulottuvuudet on tarkoitus kattaa, varmistaen samalla, että uusi järjestelmä ei ole ristiriidassa EU:n ympäristömerkin tai luonnonmukaista tuotantoa osoittavan tunnuksen kaltaisten olemassa olevien ympäristöalan puitteiden kanssa; korostaa, että tällä hetkellä käytetään monia perusteettomia ja jopa harhaanjohtavia ympäristöväittämiä ja mainontamenetelmiä, ja kehottaa komissiota ottamaan käyttöön sääntelykehyksen, jolla luodaan selkeä, nopea ja tehokas ennakkohyväksyntämenettely kaikille kestävyysväittämille ja -merkinnöille; painottaa, että tällaiset puitteet suojaisivat kuluttajia totuudenvastaisilta kestävyysväittämiltä ja varmistaisivat samalla, että yritykset, jotka pyrkivät aidosti ympäristöystävällisempiin toimiin, palkitaan asianmukaisesti ponnisteluistaan; painottaa, että tarvitaan elintarvikkeissa sallittujen merkintöjen riippumatonta viranomaisvalvontaa;

| 99. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön eläintuotteiden merkinnät, joiden olisi perustuttava tuotantomenetelmän tunnistamiseen ja eläinten hyvinvointia koskeviin indikaattoreihin ja jotka sisältävät eläimen syntymä-, kasvatus- ja teurastuspaikan, ja korostaa, että nämä vaatimukset olisi ulotettava jalostettuihin tuotteisiin, jotta voidaan lisätä avoimuutta, auttaa kuluttajia tekemään parempia valintoja ja edistää eläinten hyvinvointia; korostaa, että kasviperäisten proteiinien tuotantoa ja markkinoille saattamista olisi tuettava paremmin, ja kehottaa lisäksi esittämään viipymättä kasvissyöjille ja vegaaneille sopivien elintarvikkeiden merkintöjä koskevien vaatimusten yhdenmukaistamista, jota on odotettu jo pitkään; |
| --- | --- |

99.

korostaa tarvetta ottaa käyttöön eläintuotteiden merkinnät, joiden olisi perustuttava tuotantomenetelmän tunnistamiseen ja eläinten hyvinvointia koskeviin indikaattoreihin ja jotka sisältävät eläimen syntymä-, kasvatus- ja teurastuspaikan, ja korostaa, että nämä vaatimukset olisi ulotettava jalostettuihin tuotteisiin, jotta voidaan lisätä avoimuutta, auttaa kuluttajia tekemään parempia valintoja ja edistää eläinten hyvinvointia; korostaa, että kasviperäisten proteiinien tuotantoa ja markkinoille saattamista olisi tuettava paremmin, ja kehottaa lisäksi esittämään viipymättä kasvissyöjille ja vegaaneille sopivien elintarvikkeiden merkintöjä koskevien vaatimusten yhdenmukaistamista, jota on odotettu jo pitkään;

| 100. | vahvistaa katsovansa, että politiikkatoimet elintarvikejärjestelmän kestävyyden parantamiseksi eivät saisi riippua pelkästään siitä, että vastuu kestävien tuotteiden ostamisesta siirretään kuluttajille, koska tämä ei ole tehokasta, mutta katsoo, että kuluttajien valinnat ovat tärkeä tekijä kestävästi tuotettujen ja terveellisempien ruokavalioiden käyttöönotossa; korostaa hyvän ravitsemus- ja ympäristökasvatuksen merkitystä sekä helposti ymmärrettävän asiaankuuluvan tiedon saatavuutta tässä yhteydessä; korostaa, että kestävyysmerkintöjen olisi perustuttava tieteellisiin yhdenmukaistettuihin kestävyyskriteereihin, niihin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttävä julkisten valvontaviranomaisten tarkastuksia ja tarvittaessa uusia lainsäädäntötoimia; toteaa kuitenkin, että kolmansien osapuolten myöntämät sertifiointi ja merkinnät eivät yksin ole tehokkaita mutta ne voivat olla täydentäviä välineitä varmistettaessa siirtyminen kestävään tuotantoon ja kulutukseen; toteaa, että avoimuuden lisääminen merkintöjen kaltaisten menetelmien avulla on tärkeä tekijä, joka voi auttaa kuluttajia tekemään kestävämpiä ostopäätöksiä, ja tämä on tärkeää siirryttäessä kestävämpään, alueelliseen ja terveellisempään elintarvikejärjestelmään; |
| --- | --- |

100.

vahvistaa katsovansa, että politiikkatoimet elintarvikejärjestelmän kestävyyden parantamiseksi eivät saisi riippua pelkästään siitä, että vastuu kestävien tuotteiden ostamisesta siirretään kuluttajille, koska tämä ei ole tehokasta, mutta katsoo, että kuluttajien valinnat ovat tärkeä tekijä kestävästi tuotettujen ja terveellisempien ruokavalioiden käyttöönotossa; korostaa hyvän ravitsemus- ja ympäristökasvatuksen merkitystä sekä helposti ymmärrettävän asiaankuuluvan tiedon saatavuutta tässä yhteydessä; korostaa, että kestävyysmerkintöjen olisi perustuttava tieteellisiin yhdenmukaistettuihin kestävyyskriteereihin, niihin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttävä julkisten valvontaviranomaisten tarkastuksia ja tarvittaessa uusia lainsäädäntötoimia; toteaa kuitenkin, että kolmansien osapuolten myöntämät sertifiointi ja merkinnät eivät yksin ole tehokkaita mutta ne voivat olla täydentäviä välineitä varmistettaessa siirtyminen kestävään tuotantoon ja kulutukseen; toteaa, että avoimuuden lisääminen merkintöjen kaltaisten menetelmien avulla on tärkeä tekijä, joka voi auttaa kuluttajia tekemään kestävämpiä ostopäätöksiä, ja tämä on tärkeää siirryttäessä kestävämpään, alueelliseen ja terveellisempään elintarvikejärjestelmään;

| 101. | korostaa, että elintarvikkeiden hintojen on annettava kuluttajille oikea signaali; katsoo, että oikeudenmukaiset elintarvikkeiden hinnat, jotka ilmentävät viljelijöille ja myös ympäristölle ja yhteiskunnalle aiheutuvia todellisia tuotantokustannuksia, ovat tehokkain keino saavuttaa kestävät ja tasapuoliset elintarvikejärjestelmät pitkällä aikavälillä; pitää siksi myönteisenä strategian tavoitetta ohjata elintarviketeollisuutta kohti sellaisia käytäntöjä, jotka tekevät terveellisistä ja kestävistä valinnoista helppoja, helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia kuluttajille; kannattaa sitä, että jäsenvaltioille annetaan enemmän joustovaraa eriyttää terveys- ja ympäristövaikutuksiltaan erilaisten elintarvikkeiden alv-kannat ja niille annetaan mahdollisuus valita nollaverokanta terveellisille ja kestäville elintarvikkeille, kuten hedelmille ja vihanneksille, kuten joissakin jäsenvaltioissa on jo tehty mutta ei tällä hetkellä ole mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa (74), sekä korkeampi arvonlisäverokanta epäterveellisille elintarvikkeille ja sellaisille elintarvikkeille, joiden ympäristöjalanjälki on suuri; palauttaa mieliin, että kotitalouksien elintarvikemenot vaihtelevat huomattavasti EU:n eri jäsenvaltioissa ja että kuluttajille olisi taattava kohtuuhintaisuus kaikissa jäsenvaltioissa samalla kun varmistetaan alkutuottajille kohtuulliset tulot kestävistä ja terveellisistä tuotteista ja lisätään avoimuutta ja kuluttajien tietoisuutta elintarvikeketjun kuhunkin vaiheeseen liittyvistä kustannuksista ja voitoista; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen, jossa arvioidaan määrällisesti taloudelliselta kannalta EU:n markkinoilla eniten kulutettujen elintarvikkeiden tuotantoon ja kulutukseen liittyviä ympäristökustannuksia ja yhteiskunnallisia kustannuksia, myös terveyskustannuksia; |
| --- | --- |

101.

korostaa, että elintarvikkeiden hintojen on annettava kuluttajille oikea signaali; katsoo, että oikeudenmukaiset elintarvikkeiden hinnat, jotka ilmentävät viljelijöille ja myös ympäristölle ja yhteiskunnalle aiheutuvia todellisia tuotantokustannuksia, ovat tehokkain keino saavuttaa kestävät ja tasapuoliset elintarvikejärjestelmät pitkällä aikavälillä; pitää siksi myönteisenä strategian tavoitetta ohjata elintarviketeollisuutta kohti sellaisia käytäntöjä, jotka tekevät terveellisistä ja kestävistä valinnoista helppoja, helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia kuluttajille; kannattaa sitä, että jäsenvaltioille annetaan enemmän joustovaraa eriyttää terveys- ja ympäristövaikutuksiltaan erilaisten elintarvikkeiden alv-kannat ja niille annetaan mahdollisuus valita nollaverokanta terveellisille ja kestäville elintarvikkeille, kuten hedelmille ja vihanneksille, kuten joissakin jäsenvaltioissa on jo tehty mutta ei tällä hetkellä ole mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa (74

| 102. | kehottaa tarkistamaan julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan ottaa käyttöön tai vahvistaa pakollisia vähimmäisvaatimuksia päiväkodeille ja kouluille, muille julkisille laitoksille ja julkisia palveluja tarjoaville yksityisille yrityksille, jotta voidaan kannustaa seuraaviin: kestävä elintarviketuotanto, mukaan lukien perinneruoat ja tyypilliset ruoat, joilla on maantieteellinen merkintä, paikallisten ja mahdollisuuksien mukaan kausituotteiden kulutus, lyhyet toimitusketjut, suoramyynti mukaan luettuna, eläinten hyvinvointia koskevat tiukemmat normit sekä elintarvikejätteen ja -pakkausten vähentäminen kiertotalouden periaatteiden mukaisesti; kehottaa edistämään terveellisempiä ja tasapainoisempia ruokavalioita ja ruokavaliomalleja luomalla sellaisen elintarvikeympäristön, joka tekee terveellisistä, tietoon perustuvista ja kestävimmistä valinnoista kuluttajien kannalta helpoimmat; kehottaa komissiota kehittämään edelleen kestäviä elintarvikehankintoja koskevia seuranta- ja raportointivälineitä; |
| --- | --- |

102.

kehottaa tarkistamaan julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan ottaa käyttöön tai vahvistaa pakollisia vähimmäisvaatimuksia päiväkodeille ja kouluille, muille julkisille laitoksille ja julkisia palveluja tarjoaville yksityisille yrityksille, jotta voidaan kannustaa seuraaviin: kestävä elintarviketuotanto, mukaan lukien perinneruoat ja tyypilliset ruoat, joilla on maantieteellinen merkintä, paikallisten ja mahdollisuuksien mukaan kausituotteiden kulutus, lyhyet toimitusketjut, suoramyynti mukaan luettuna, eläinten hyvinvointia koskevat tiukemmat normit sekä elintarvikejätteen ja -pakkausten vähentäminen kiertotalouden periaatteiden mukaisesti; kehottaa edistämään terveellisempiä ja tasapainoisempia ruokavalioita ja ruokavaliomalleja luomalla sellaisen elintarvikeympäristön, joka tekee terveellisistä, tietoon perustuvista ja kestävimmistä valinnoista kuluttajien kannalta helpoimmat; kehottaa komissiota kehittämään edelleen kestäviä elintarvikehankintoja koskevia seuranta- ja raportointivälineitä;

| 103. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tarkistaa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevaa EU:n lainsäädäntöä, mutta pitää valitettavana, että tähän mennessä ei ole toteutettu yhdenmukaistettuja toimia, ja ehdottaa, että komissio aikaistaa ehdotuksen julkaisupäivää; korostaa, että tarvitaan kattava ja yhdenmukaistettu sääntely kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille ja vierasaineille, joita ei vielä säädellä EU:n tasolla, ja vaatii, että sääntelyn on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen, ”ei tietoja, ei markkinoita” -periaatteeseen, uusimpiin tieteellisiin tietoihin perustuviin kattaviin turvallisuusarviointeihin ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) ja Euroopan elintarvikeviraston (EFSA) tieteelliseen työhön, ja korostaa, että tehokas täytäntöönpano ja parempi tiedottaminen kuluttajille ovat ratkaisevan tärkeitä; kehottaa jälleen tarkistamaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevaa lainsäädäntöä kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun asetuksen (REACH) sekä luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevien asetusten mukaisesti ja lisäämään viipymättä erityisiä säännöksiä hormonaalisten haitta-aineiden ja elintarvikkeiden sisältämien muiden vaarallisten kemikaalien korvaamiseksi kaikissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa huolehtien samalla siitä, ettei vaikuteta pakkausten tehtävään elintarvikkeiden turvallisuuden tai laadun säilyttämisessä; on tyytyväinen komission aikomukseen vahvistaa säännöt, jotka koskevat muiden muovimateriaalien kuin PET-muovin turvallista kierrätystä elintarvikepakkausmateriaaleihin; korostaa samalla, että ensiömateriaaleihin ja kierrätysmateriaaleihin olisi sovellettava yhtäläisiä turvallisuusvaatimuksia ja että toimitusketjujen vastuullisten toimijoiden ja loppukäyttäjien on voitava saada helposti tietoa siitä, mitä kemikaaleja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa on, sekä niiden turvallisuudesta; |
| --- | --- |

103.

suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tarkistaa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevaa EU:n lainsäädäntöä, mutta pitää valitettavana, että tähän mennessä ei ole toteutettu yhdenmukaistettuja toimia, ja ehdottaa, että komissio aikaistaa ehdotuksen julkaisupäivää; korostaa, että tarvitaan kattava ja yhdenmukaistettu sääntely kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille ja vierasaineille, joita ei vielä säädellä EU:n tasolla, ja vaatii, että sääntelyn on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen, ”ei tietoja, ei markkinoita” -periaatteeseen, uusimpiin tieteellisiin tietoihin perustuviin kattaviin turvallisuusarviointeihin ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) ja Euroopan elintarvikeviraston (EFSA) tieteelliseen työhön, ja korostaa, että tehokas täytäntöönpano ja parempi tiedottaminen kuluttajille ovat ratkaisevan tärkeitä; kehottaa jälleen tarkistamaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevaa lainsäädäntöä kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun asetuksen (REACH) sekä luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevien asetusten mukaisesti ja lisäämään viipymättä erityisiä säännöksiä hormonaalisten haitta-aineiden ja elintarvikkeiden sisältämien muiden vaarallisten kemikaalien korvaamiseksi kaikissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa huolehtien samalla siitä, ettei vaikuteta pakkausten tehtävään elintarvikkeiden turvallisuuden tai laadun säilyttämisessä; on tyytyväinen komission aikomukseen vahvistaa säännöt, jotka koskevat muiden muovimateriaalien kuin PET-muovin turvallista kierrätystä elintarvikepakkausmateriaaleihin; korostaa samalla, että ensiömateriaaleihin ja kierrätysmateriaaleihin olisi sovellettava yhtäläisiä turvallisuusvaatimuksia ja että toimitusketjujen vastuullisten toimijoiden ja loppukäyttäjien on voitava saada helposti tietoa siitä, mitä kemikaaleja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa on, sekä niiden turvallisuudesta;

| 104. | painottaa, että elintarvikejätteellä ja -hävikillä on huomattavia ympäristövaikutuksia, se voimistaa ilmastonmuutosta ja merkitsee rajallisten luonnonvarojen, kuten maan, energian ja veden, tuhlausta sekä tulonmenetyksiä viljelijöille; kehottaa jälleen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet unionin elintarvikejätteen vähentämiseksi 30 prosenttia vuoteen 2025 ja 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 2014 perustasosta; korostaa, että tämän saavuttamiseksi tarvitaan sitovia tavoitteita toimitusketjun kaikissa vaiheissa, mukaan lukien alkutuotanto, vähittäiskauppaa edeltävä vaihe ja vähittäiskauppa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon kiertotalouden periaatteet ja edistetään lyhyitä elintarvikeketjuja, jotka pienentävät elintarvikejätteen syntymisen riskiä; korostaa, että YMP:n tavoitteisiin kuuluu elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen, ja korostaa, että olisi kannustettava toimiin elintarvikejätteen vähentämiseksi alkutuotannossa ja toimitusketjun alkuvaiheissa, pellolle jäävät elintarvikkeet mukaan luettuina; korostaa, että on tärkeää varmistaa eläinten terveys muun muassa ruokajätteen ja -hävikin syntymisen välttämiseksi niiden lähteellä, ja korostaa, että kasviperäisen elintarvikejätteen hyödyntäminen eläinten ruokintaan on toteuttamiskelpoinen ratkaisu, jos elintarvikejätettä ei voida estää; korostaa, että on tärkeää lisätä yleistä tietoisuutta ja antaa ohjeita siitä, miten ruokahävikkiä voidaan välttää, jotta voidaan edistää kuluttajien käyttäytymisen pitkän aikavälin muutosta; kehottaa komissiota kartoittamaan mahdolliset esteet, jotka haittaavat jätteen nopeampaa vähentämistä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan riittävän rahoituksen tutkimukselle, innovoinnille, sidosryhmien sitouttamiselle sekä tiedotus- ja valistuskampanjoille perustamalla kansallisia elintarvikejäterahastoja jätteen syntymisen lopettamiseksi; |
| --- | --- |

104.

painottaa, että elintarvikejätteellä ja -hävikillä on huomattavia ympäristövaikutuksia, se voimistaa ilmastonmuutosta ja merkitsee rajallisten luonnonvarojen, kuten maan, energian ja veden, tuhlausta sekä tulonmenetyksiä viljelijöille; kehottaa jälleen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet unionin elintarvikejätteen vähentämiseksi 30 prosenttia vuoteen 2025 ja 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 2014 perustasosta; korostaa, että tämän saavuttamiseksi tarvitaan sitovia tavoitteita toimitusketjun kaikissa vaiheissa, mukaan lukien alkutuotanto, vähittäiskauppaa edeltävä vaihe ja vähittäiskauppa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon kiertotalouden periaatteet ja edistetään lyhyitä elintarvikeketjuja, jotka pienentävät elintarvikejätteen syntymisen riskiä; korostaa, että YMP:n tavoitteisiin kuuluu elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen, ja korostaa, että olisi kannustettava toimiin elintarvikejätteen vähentämiseksi alkutuotannossa ja toimitusketjun alkuvaiheissa, pellolle jäävät elintarvikkeet mukaan luettuina; korostaa, että on tärkeää varmistaa eläinten terveys muun muassa ruokajätteen ja -hävikin syntymisen välttämiseksi niiden lähteellä, ja korostaa, että kasviperäisen elintarvikejätteen hyödyntäminen eläinten ruokintaan on toteuttamiskelpoinen ratkaisu, jos elintarvikejätettä ei voida estää; korostaa, että on tärkeää lisätä yleistä tietoisuutta ja antaa ohjeita siitä, miten ruokahävikkiä voidaan välttää, jotta voidaan edistää kuluttajien käyttäytymisen pitkän aikavälin muutosta; kehottaa komissiota kartoittamaan mahdolliset esteet, jotka haittaavat jätteen nopeampaa vähentämistä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan riittävän rahoituksen tutkimukselle, innovoinnille, sidosryhmien sitouttamiselle sekä tiedotus- ja valistuskampanjoille perustamalla kansallisia elintarvikejäterahastoja jätteen syntymisen lopettamiseksi;

| 105. | korostaa, että jätehierarkian mukaisesti olisi keskityttävä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseen; suhtautuu myönteisesti päiväysmerkintöjä koskevien EU:n nykyisten sääntöjen selventämiseksi ehdotettuun tarkistukseen, jotta ehkäistään ja vähennetään elintarvikejätettä ja -hävikkiä; korostaa, että päiväysmerkintöjä koskevien sääntöjen muuttamisen olisi perustuttava tieteeseen ja sillä olisi parannettava päiväysmerkintöjen käyttöä, ilmaisemista ja esittämistä elintarvikeketjun kaikkien toimijoiden keskuudessa, majoitus- ja ravitsemisala mukaan lukien, ja niiden ymmärtämistä kuluttajien keskuudessa erityisesti ”käytettävä ennen”- ja ”parasta ennen” -merkintöjen osalta vaarantamatta kuitenkaan elintarvikkeiden turvallisuutta tai laatua; korostaa, että yhdenmukaistetut päiväysmerkinnät auttaisivat torjumaan elintarvikejätettä; kehottaa lisäksi toteuttamaan elintarvikkeiden jakelua koskevien sääntöjen tarkistuksen, jonka tavoitteena olisi määrittää ja poistaa jätteen vähentämisen mahdolliset esteet, lisätä tehokkuutta sekä tehostaa kilpailua ja innovointia; |
| --- | --- |

105.

korostaa, että jätehierarkian mukaisesti olisi keskityttävä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseen; suhtautuu myönteisesti päiväysmerkintöjä koskevien EU:n nykyisten sääntöjen selventämiseksi ehdotettuun tarkistukseen, jotta ehkäistään ja vähennetään elintarvikejätettä ja -hävikkiä; korostaa, että päiväysmerkintöjä koskevien sääntöjen muuttamisen olisi perustuttava tieteeseen ja sillä olisi parannettava päiväysmerkintöjen käyttöä, ilmaisemista ja esittämistä elintarvikeketjun kaikkien toimijoiden keskuudessa, majoitus- ja ravitsemisala mukaan lukien, ja niiden ymmärtämistä kuluttajien keskuudessa erityisesti ”käytettävä ennen”- ja ”parasta ennen” -merkintöjen osalta vaarantamatta kuitenkaan elintarvikkeiden turvallisuutta tai laatua; korostaa, että yhdenmukaistetut päiväysmerkinnät auttaisivat torjumaan elintarvikejätettä; kehottaa lisäksi toteuttamaan elintarvikkeiden jakelua koskevien sääntöjen tarkistuksen, jonka tavoitteena olisi määrittää ja poistaa jätteen vähentämisen mahdolliset esteet, lisätä tehokkuutta sekä tehostaa kilpailua ja innovointia;

| 106. | korostaa, että elintarvikealalla on tärkeää torjua elintarvikepetoksia ja väärennöksiä, jotka johtavat kuluttajia harhaan ja vääristävät kilpailua sisämarkkinoilla, ja korostaa, että elintarvikepetosten monitahoiseen ongelmaan on puututtava kiireellisesti, erityisesti mukaan lukien virheelliset merkinnät, ainesosien korvaaminen, laimentaminen, lisääminen, poistaminen tai korvaaminen edullisemmilla tai huonolaatuisilla korvikkeilla, kemiallisilla käsittelyillä tai menetelmillä, joita ei ole hyväksytty, ja väärennetyillä asiakirjoilla, sekä kiinnitettävä erityistä huomiota maantieteellisten merkintöjen väärentämiseen ja laittomaan kauppaan; korostaa, että on tärkeää määrätä tehokkaita seuraamuksia, jotka vastaavat rikoksia, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän periaatteen asianmukaisesti huomioon kansallisessa lainsäädännössä virallisesta valvonnasta annetun asetuksen (75) mukaisesti; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia elintarvikepetosten torjunnasta vastaavan eurooppalaisen ryhmän perustamiseksi tehostamaan koordinointia asiasta vastaavien eri kansallisten virastojen välillä, jotta varmistetaan EU:n elintarvikenormien täytäntöönpanon valvonta sekä EU:n sisämarkkinoilla että tuonnin osalta; |
| --- | --- |

106.

korostaa, että elintarvikealalla on tärkeää torjua elintarvikepetoksia ja väärennöksiä, jotka johtavat kuluttajia harhaan ja vääristävät kilpailua sisämarkkinoilla, ja korostaa, että elintarvikepetosten monitahoiseen ongelmaan on puututtava kiireellisesti, erityisesti mukaan lukien virheelliset merkinnät, ainesosien korvaaminen, laimentaminen, lisääminen, poistaminen tai korvaaminen edullisemmilla tai huonolaatuisilla korvikkeilla, kemiallisilla käsittelyillä tai menetelmillä, joita ei ole hyväksytty, ja väärennetyillä asiakirjoilla, sekä kiinnitettävä erityistä huomiota maantieteellisten merkintöjen väärentämiseen ja laittomaan kauppaan; korostaa, että on tärkeää määrätä tehokkaita seuraamuksia, jotka vastaavat rikoksia, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän periaatteen asianmukaisesti huomioon kansallisessa lainsäädännössä virallisesta valvonnasta annetun asetuksen (75

| 107. | kehottaa komissiota seuraamaan ja valvomaan, että viralliseen elintarvikevalvontaan osoitetaan jatkuvasti riittävät resurssit, jotta varmistetaan, että elintarvikkeita ja rehuja koskevien vaatimusten noudattamista valvotaan riittävästi, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tullitarkastuksia, jotta varmistetaan muun muassa elintarvikkeiden turvallisuutta, mikrobilääkeresistenssiä, eläinten hyvinvointia ja kasvinsuojeluaineita koskevien EU:n tuotantostandardien noudattaminen ja vältetään kasvi- ja eläintuholaisten pääsy EU:n alueelle; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tiukasti ja johdonmukaisesti täytäntöön yleisestä elintarvikelainsäädännöstä annetun asetuksen (76) tuotteiden jäljitettävyyttä koskevat säännökset koko elintarvikeketjussa; korostaa, että tapauksissa, joihin liittyy kansanterveydelle ja turvallisuudelle aiheutuvia riskejä, viranomaisten olisi tiedotettava kansalaisille kattavasti, asianmukaisesti ja välittömästi kyseisten elintarvikkeiden aiheuttamista mahdollisista riskeistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota seuraamaan ja valvomaan, että viralliseen elintarvikevalvontaan osoitetaan jatkuvasti riittävät resurssit, jotta varmistetaan, että elintarvikkeita ja rehuja koskevien vaatimusten noudattamista valvotaan riittävästi, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tullitarkastuksia, jotta varmistetaan muun muassa elintarvikkeiden turvallisuutta, mikrobilääkeresistenssiä, eläinten hyvinvointia ja kasvinsuojeluaineita koskevien EU:n tuotantostandardien noudattaminen ja vältetään kasvi- ja eläintuholaisten pääsy EU:n alueelle; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tiukasti ja johdonmukaisesti täytäntöön yleisestä elintarvikelainsäädännöstä annetun asetuksen (76

Siirtymän mahdollistaminen

Siirtymän mahdollistaminen

| 108. | korostaa, että EU:n on tärkeää rahoittaa tutkimusta ja innovointia, erityisesti pk-yrityksille ja pienviljelijöille, sillä ne ovat keskeisiä tekijöitä nopeutettaessa siirtymistä kestävämpään, tuottavampaan, monipuolisempaan, paikallisempaan, terveellisempään ja osallistavampaan eurooppalaiseen elintarvikejärjestelmään; kannustaa maatalouselintarvikealaa aktiivisesti käyttämään sitä varten Horisontti Eurooppa -ohjelmassa varattua rahoitusta; korostaa myös tarvetta helpottaa investointeja, joita tarvitaan kestävien käytäntöjen sekä kiertotalouden ja biotalouden kannustamiseksi; |
| --- | --- |

108.

korostaa, että EU:n on tärkeää rahoittaa tutkimusta ja innovointia, erityisesti pk-yrityksille ja pienviljelijöille, sillä ne ovat keskeisiä tekijöitä nopeutettaessa siirtymistä kestävämpään, tuottavampaan, monipuolisempaan, paikallisempaan, terveellisempään ja osallistavampaan eurooppalaiseen elintarvikejärjestelmään; kannustaa maatalouselintarvikealaa aktiivisesti käyttämään sitä varten Horisontti Eurooppa -ohjelmassa varattua rahoitusta; korostaa myös tarvetta helpottaa investointeja, joita tarvitaan kestävien käytäntöjen sekä kiertotalouden ja biotalouden kannustamiseksi;

| 109. | huomauttaa, että uusien älykkäiden maatalousteknologioiden ja -tekniikoiden käyttöönotto, digitalisaatio ja suojatun viljelyn järjestelmät mukaan luettuina, voi olla hyödyllistä tehokkuuden, resurssien käytön ja ympäristökestävyyden kannalta ja voi tuottaa maataloustuotannosta saatavia taloudellisia hyötyjä; toteaa, että innovoinnin on edelleen oltava sopusoinnussa perinteisten käytäntöjen ja tietämyksen elvyttämisen ja edistämisen kanssa, erityisesti sellaisten käytäntöjen ja tietämyksen, joissa otetaan huomioon kunkin alueen maatalouden erityispiirteet ja ilmasto-olosuhteet; |
| --- | --- |

109.

huomauttaa, että uusien älykkäiden maatalousteknologioiden ja -tekniikoiden käyttöönotto, digitalisaatio ja suojatun viljelyn järjestelmät mukaan luettuina, voi olla hyödyllistä tehokkuuden, resurssien käytön ja ympäristökestävyyden kannalta ja voi tuottaa maataloustuotannosta saatavia taloudellisia hyötyjä; toteaa, että innovoinnin on edelleen oltava sopusoinnussa perinteisten käytäntöjen ja tietämyksen elvyttämisen ja edistämisen kanssa, erityisesti sellaisten käytäntöjen ja tietämyksen, joissa otetaan huomioon kunkin alueen maatalouden erityispiirteet ja ilmasto-olosuhteet;

| 110. | korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön erilaiset integroidun torjunnan käytännöt ja tarjota riippumattomia maatilojen neuvontapalveluja, jotta voidaan varmistaa laajempi ja osallistava tietämyksen siirto maatalousalalle; katsoo, että tätä autettaisiin perustamalla järjestelmä kestävien käytäntöjen keräämiseksi ja levittämiseksi ja tukeutumalla olemassa oleviin jäsenvaltioiden viljelijöiden erityiskoulutusjärjestelmiin aiheuttamatta jäsenvaltioissa ylimääräistä hallinnollista rasitetta viljelijöille; kehottaa jäsenvaltioita kohdentamaan riittävän osan maatilojen neuvontapalveluihin osoittamistaan määrärahoista sellaisiin kestäviin käytäntöihin liittyviin palveluihin ja tekniseen apuun, jotka edistävät strategian tavoitteita; katsoo, että hankitun tietämyksensä ja taitotietonsa perusteella myös pienimuotoisten alkutuottajien panoksella olisi merkittävä rooli todellisten tulosten saavuttamisessa yksittäisten maatilojen tasolla; |
| --- | --- |

110.

korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön erilaiset integroidun torjunnan käytännöt ja tarjota riippumattomia maatilojen neuvontapalveluja, jotta voidaan varmistaa laajempi ja osallistava tietämyksen siirto maatalousalalle; katsoo, että tätä autettaisiin perustamalla järjestelmä kestävien käytäntöjen keräämiseksi ja levittämiseksi ja tukeutumalla olemassa oleviin jäsenvaltioiden viljelijöiden erityiskoulutusjärjestelmiin aiheuttamatta jäsenvaltioissa ylimääräistä hallinnollista rasitetta viljelijöille; kehottaa jäsenvaltioita kohdentamaan riittävän osan maatilojen neuvontapalveluihin osoittamistaan määrärahoista sellaisiin kestäviin käytäntöihin liittyviin palveluihin ja tekniseen apuun, jotka edistävät strategian tavoitteita; katsoo, että hankitun tietämyksensä ja taitotietonsa perusteella myös pienimuotoisten alkutuottajien panoksella olisi merkittävä rooli todellisten tulosten saavuttamisessa yksittäisten maatilojen tasolla;

| 111. | korostaa korkeakoulujen merkitystä tutkimuksen ja innovoinnin edistämisessä ja kestäviä parhaita käytäntöjä koskevan neuvonnan antamisessa; panee merkille yliopistojen roolin maatalouselintarvikealan kehityksessä ja sen siirtymän toteuttamisessa sellaisilla alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä, myös syrjäisimmillä alueilla; suhtautuu myönteisesti strategiaan sisältyvään aikomukseen auttaa elintarvikkeita jalostavia pk-yrityksiä sekä pieniä vähittäiskauppiaita ja elintarvikepalvelualan toimijoita kehittämään uutta osaamista varoen samalla sälyttämästä niille uusia hallinnollisia rasitteita; painottaa tuottajajärjestöjen ja osuuskuntien välityksellä toteutettavien kollektiivisten lähestymistapojen strategista merkitystä, jotta viljelijät voivat yhteistoimin saavuttaa tavoitteensa; |
| --- | --- |

111.

korostaa korkeakoulujen merkitystä tutkimuksen ja innovoinnin edistämisessä ja kestäviä parhaita käytäntöjä koskevan neuvonnan antamisessa; panee merkille yliopistojen roolin maatalouselintarvikealan kehityksessä ja sen siirtymän toteuttamisessa sellaisilla alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä, myös syrjäisimmillä alueilla; suhtautuu myönteisesti strategiaan sisältyvään aikomukseen auttaa elintarvikkeita jalostavia pk-yrityksiä sekä pieniä vähittäiskauppiaita ja elintarvikepalvelualan toimijoita kehittämään uutta osaamista varoen samalla sälyttämästä niille uusia hallinnollisia rasitteita; painottaa tuottajajärjestöjen ja osuuskuntien välityksellä toteutettavien kollektiivisten lähestymistapojen strategista merkitystä, jotta viljelijät voivat yhteistoimin saavuttaa tavoitteensa;

| 112. | tähdentää, että maatalouden ja eurooppalaisen avaruuspolitiikan välillä on monia mahdollisia synergioita, joiden avulla voidaan varmistaa maaperän laadun ja elintarvikkeiden laadun todellinen ennalleen palauttaminen ja vastata ympäristöön, ilmastoon ja väestörakenteen muutokseen liittyviin haasteisiin; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan tiede- ja tutkimusohjelmiin ja kehottaa komissiota ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa edistytään tasavertaisemmin; |
| --- | --- |

112.

tähdentää, että maatalouden ja eurooppalaisen avaruuspolitiikan välillä on monia mahdollisia synergioita, joiden avulla voidaan varmistaa maaperän laadun ja elintarvikkeiden laadun todellinen ennalleen palauttaminen ja vastata ympäristöön, ilmastoon ja väestörakenteen muutokseen liittyviin haasteisiin; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan tiede- ja tutkimusohjelmiin ja kehottaa komissiota ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa edistytään tasavertaisemmin;

| 113. | muistuttaa, että on edistettävä tehokkaita maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmiä (AKIS), joiden avulla maatalousalasta voidaan tehdä kestävämpi vauhdittamalla innovointia ja edistämällä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kuten viljelijöiden, tutkijoiden, neuvonantajien, asiantuntijoiden ja kansalaisjärjestöjen, välistä tiivistä yhteistyötä laadukkaan ja osallistavan koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla sekä nopeuttamalla tietämyksen siirtoa, myös integroitujen viljelytekniikoiden, kuten kaikkien viljelykasvien integroidun torjunnan, toteuttamisesta; |
| --- | --- |

113.

muistuttaa, että on edistettävä tehokkaita maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmiä (AKIS), joiden avulla maatalousalasta voidaan tehdä kestävämpi vauhdittamalla innovointia ja edistämällä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kuten viljelijöiden, tutkijoiden, neuvonantajien, asiantuntijoiden ja kansalaisjärjestöjen, välistä tiivistä yhteistyötä laadukkaan ja osallistavan koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla sekä nopeuttamalla tietämyksen siirtoa, myös integroitujen viljelytekniikoiden, kuten kaikkien viljelykasvien integroidun torjunnan, toteuttamisesta;

| 114. | kehottaa jäsenvaltioita YMP:n kansallisia strategiasuunnitelmiaan suunnitellessaan ja toteuttaessaan hyödyntämään täysimääräisesti AKIS-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia; muistuttaa lisäksi, että tarvitaan maatilojen kestävyyttä koskeva tietoverkko vertailuarvojen asettamiseksi maatilojen tuloksille, kestävien viljelykäytäntöjen omaksumisen dokumentoimiseksi ja uusien tuotantomenetelmien täsmällisen ja räätälöidyn soveltamisen mahdollistamiseksi tilatasolla myös käsittelemällä kerättyjä tietoja ja tarjoamalla viljelijöille ja asianomaisille sidosryhmille helppo pääsy merkityksellisiin tietoihin, erityisesti parhaita käytäntöjä koskeviin tietoihin; huomauttaa, että maataloutta ja maatalousmaata koskeva data kuuluu yleisen edun piiriin mutta viljelijöiden pääsyä omiin tilatietoihinsa ja mahdollisuuksia hallita niitä on suojattava; |
| --- | --- |

114.

kehottaa jäsenvaltioita YMP:n kansallisia strategiasuunnitelmiaan suunnitellessaan ja toteuttaessaan hyödyntämään täysimääräisesti AKIS-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia; muistuttaa lisäksi, että tarvitaan maatilojen kestävyyttä koskeva tietoverkko vertailuarvojen asettamiseksi maatilojen tuloksille, kestävien viljelykäytäntöjen omaksumisen dokumentoimiseksi ja uusien tuotantomenetelmien täsmällisen ja räätälöidyn soveltamisen mahdollistamiseksi tilatasolla myös käsittelemällä kerättyjä tietoja ja tarjoamalla viljelijöille ja asianomaisille sidosryhmille helppo pääsy merkityksellisiin tietoihin, erityisesti parhaita käytäntöjä koskeviin tietoihin; huomauttaa, että maataloutta ja maatalousmaata koskeva data kuuluu yleisen edun piiriin mutta viljelijöiden pääsyä omiin tilatietoihinsa ja mahdollisuuksia hallita niitä on suojattava;

| 115. | korostaa, että nopeiden laajakaistayhteyksien on tärkeää olla kaikkien saatavilla, jotta voidaan helpottaa digitaalisten viljelytekniikoiden käyttöönottoa maatiloilla, ja korostaa, että on tärkeää tukea viljelijöitä tällaisten innovatiivisten ratkaisujen tehokkaassa käytössä ja turvata samalla viljelijöiden taloudellinen kannattavuus; toteaa, että viljelijäjärjestöt ovat arvokkaita keskusteluosapuolia innovointiin tähtäävien tiedonvälityspalvelujen kehittämisessä; korostaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman merkitystä maaperään, elintarvikkeisiin ja terveyteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin tavoitteiden saavuttamisessa, mikä voi houkutella seuraavan sukupolven maatalousalalle; |
| --- | --- |

115.

korostaa, että nopeiden laajakaistayhteyksien on tärkeää olla kaikkien saatavilla, jotta voidaan helpottaa digitaalisten viljelytekniikoiden käyttöönottoa maatiloilla, ja korostaa, että on tärkeää tukea viljelijöitä tällaisten innovatiivisten ratkaisujen tehokkaassa käytössä ja turvata samalla viljelijöiden taloudellinen kannattavuus; toteaa, että viljelijäjärjestöt ovat arvokkaita keskusteluosapuolia innovointiin tähtäävien tiedonvälityspalvelujen kehittämisessä; korostaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman merkitystä maaperään, elintarvikkeisiin ja terveyteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin tavoitteiden saavuttamisessa, mikä voi houkutella seuraavan sukupolven maatalousalalle;

| 116. | korostaa maatilojen riippumattomien neuvontajärjestelmien perustavaa roolia innovoinnin ja tietämyksen levittämisessä, kokemusten vaihtoon kannustamisessa ja käytännön havaintoesitysten edistämisessä ja kehottaa jäsenvaltioita erityisesti tarjoamaan viljelijöille kattavaa neuvontaa kestävämpien tuotantojärjestelmien hyväksymisestä; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aktiivisesti alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita, joilla tuodaan viljelijät ja kansalaiset lähemmäs toisiaan työskentelemällä paikallistasolla ja ottamalla huomioon paikallinen tietämys, jotta voidaan paremmin mukautua käytännön erityistilanteisiin; painottaa, että on tärkeää edistää nuorten viljelijöiden ja yrittäjien koulutusta kestävän viljelyn ja kestävien elintarvikejärjestelmien alalla; |
| --- | --- |

116.

korostaa maatilojen riippumattomien neuvontajärjestelmien perustavaa roolia innovoinnin ja tietämyksen levittämisessä, kokemusten vaihtoon kannustamisessa ja käytännön havaintoesitysten edistämisessä ja kehottaa jäsenvaltioita erityisesti tarjoamaan viljelijöille kattavaa neuvontaa kestävämpien tuotantojärjestelmien hyväksymisestä; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aktiivisesti alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita, joilla tuodaan viljelijät ja kansalaiset lähemmäs toisiaan työskentelemällä paikallistasolla ja ottamalla huomioon paikallinen tietämys, jotta voidaan paremmin mukautua käytännön erityistilanteisiin; painottaa, että on tärkeää edistää nuorten viljelijöiden ja yrittäjien koulutusta kestävän viljelyn ja kestävien elintarvikejärjestelmien alalla;

| 117. | kehottaa maatilojen neuvontajärjestelmien lisäksi perustamaan ja edistämään sidosryhmien välisiä foorumeita, joilla lisätään yhteistyötä ja otetaan käyttöön tietämyksen ja teknologian jakaminen koko maatalous- ja elintarvikeketjussa, jotta autetaan tehostamaan innovointia ja edistämään maatalouden tuotantojärjestelmiä; korostaa lisäksi, että on tärkeää ulottaa tämä mahdollisuus koskemaan kaikkia toimitusketjun toimijoita lisäämättä kuitenkaan hallinnollista rasitetta; |
| --- | --- |

117.

kehottaa maatilojen neuvontajärjestelmien lisäksi perustamaan ja edistämään sidosryhmien välisiä foorumeita, joilla lisätään yhteistyötä ja otetaan käyttöön tietämyksen ja teknologian jakaminen koko maatalous- ja elintarvikeketjussa, jotta autetaan tehostamaan innovointia ja edistämään maatalouden tuotantojärjestelmiä; korostaa lisäksi, että on tärkeää ulottaa tämä mahdollisuus koskemaan kaikkia toimitusketjun toimijoita lisäämättä kuitenkaan hallinnollista rasitetta;

| 118. | korostaa nuorten viljelijöiden keskeistä roolia kestävään maatalouteen siirtymisessä ja strategian tavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että elintarvikejärjestelmämme ekologinen siirtymä tarjoaa mahdollisuuden edistää elinvoimaista maaseutua; korostaa, että YMP:n olisi tarjottava nuorille ja uusille viljelijöille parempaa tukea tulojen, sukupolvenvaihdoksen, koulutuksen, nuorisotyöllisyyden, yrittäjyyden ja digitalisoinnin osalta erityisesti syrjäisillä ja erittäin harvaan asutuilla alueilla, jotta voidaan luoda tila, joka mahdollistaa nuorten osallisuuden ja pysymisen maataloudessa, koska he todennäköisesti ottavat varhaisessa vaiheessa käyttöön uusia ja kestävämpiä viljelymenetelmiä; |
| --- | --- |

118.

korostaa nuorten viljelijöiden keskeistä roolia kestävään maatalouteen siirtymisessä ja strategian tavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että elintarvikejärjestelmämme ekologinen siirtymä tarjoaa mahdollisuuden edistää elinvoimaista maaseutua; korostaa, että YMP:n olisi tarjottava nuorille ja uusille viljelijöille parempaa tukea tulojen, sukupolvenvaihdoksen, koulutuksen, nuorisotyöllisyyden, yrittäjyyden ja digitalisoinnin osalta erityisesti syrjäisillä ja erittäin harvaan asutuilla alueilla, jotta voidaan luoda tila, joka mahdollistaa nuorten osallisuuden ja pysymisen maataloudessa, koska he todennäköisesti ottavat varhaisessa vaiheessa käyttöön uusia ja kestävämpiä viljelymenetelmiä;

| 119. | korostaa, että nuorilla viljelijöillä ja mahdollisilla uusilla tulokkailla on vaikeuksia ostaa tai vuokrata maata, ja painottaa tarvetta helpottaa nuorten viljelijöiden pääsyä alalle; korostaa, että on varmistettava, että strategia ei vaikuta kielteisesti maan saatavuuteen ja hintaan, mikä voisi lisätä keinottelua ja vaikeuttaa entisestään nuorten mahdollisuuksia hankkia maata; |
| --- | --- |

119.

korostaa, että nuorilla viljelijöillä ja mahdollisilla uusilla tulokkailla on vaikeuksia ostaa tai vuokrata maata, ja painottaa tarvetta helpottaa nuorten viljelijöiden pääsyä alalle; korostaa, että on varmistettava, että strategia ei vaikuta kielteisesti maan saatavuuteen ja hintaan, mikä voisi lisätä keinottelua ja vaikeuttaa entisestään nuorten mahdollisuuksia hankkia maata;

| 120. | toteaa, että maatalousmaan keskittyminen ja maananastukset EU:ssa, joihin paikallisen, alueellisen, kansallisen ja EU:n tason politiikka joissakin tapauksissa kannustavat, voivat aiheuttaa vaikeuksia nuorille viljelijöille ja uusille tulokkaille, jotka etsivät maata tilan perustamista varten; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallistason hallintoja lopettamaan tällaiset käytännöt, jotta voidaan tukea nuoria viljelijöitä ja tehdä maataloustoiminnan aloittaminen heille helpommaksi; |
| --- | --- |

120.

toteaa, että maatalousmaan keskittyminen ja maananastukset EU:ssa, joihin paikallisen, alueellisen, kansallisen ja EU:n tason politiikka joissakin tapauksissa kannustavat, voivat aiheuttaa vaikeuksia nuorille viljelijöille ja uusille tulokkaille, jotka etsivät maata tilan perustamista varten; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallistason hallintoja lopettamaan tällaiset käytännöt, jotta voidaan tukea nuoria viljelijöitä ja tehdä maataloustoiminnan aloittaminen heille helpommaksi;

| 121. | katsoo lisäksi, että strategia tarjoaa mahdollisuuden parantaa maaseudun naisten näkymiä ja tuoda esille heidän keskeistä rooliaan siten, että tarjotaan naisyrittäjille suotuisa ympäristö, mukaan lukien lainsäädännölliset ja poliittiset näkökohdat, mikä parantaa tiedon, tietämyksen ja taitojen saatavuutta ja helpottaa rahoituksen saantia, mikä johtaa uusien työpaikkojen luomiseen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

121.

katsoo lisäksi, että strategia tarjoaa mahdollisuuden parantaa maaseudun naisten näkymiä ja tuoda esille heidän keskeistä rooliaan siten, että tarjotaan naisyrittäjille suotuisa ympäristö, mukaan lukien lainsäädännölliset ja poliittiset näkökohdat, mikä parantaa tiedon, tietämyksen ja taitojen saatavuutta ja helpottaa rahoituksen saantia, mikä johtaa uusien työpaikkojen luomiseen maaseutualueilla;

Maailmanlaajuisen siirtymän edistäminen

Maailmanlaajuisen siirtymän edistäminen

| 122. | muistuttaa Euroopan elintarvikejärjestelmien maailmanlaajuisesta vastuusta ja niiden keskeisestä roolista elintarvikkeiden turvallisuutta, ympäristönsuojelua, sosiaalista suojelua ja eläinten hyvinvointia koskevien maailmanlaajuisten normien vahvistamisessa; vahvistaa sitoutumisensa kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteiden täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki EU:hun tuodut elintarvikkeet ja rehut ovat täysin asiaa koskevan EU:n lainsäädännön ja unionin korkeiden normien mukaisia, ja antamaan kehitysapua kehitysmaiden alkutuottajien tukemiseksi näiden normien noudattamisessa; pitää myönteisenä, että komissio aikoo ottaa huomioon pyydettyjen tuontitoleranssien ympäristövaikutukset; katsoo, että olisi puututtava tuontirehuun ja -elintarvikkeisiin liittyviin maankäyttöpäästöihin ja maankäytön muutokseen liittyviin päästöihin; |
| --- | --- |

122.

muistuttaa Euroopan elintarvikejärjestelmien maailmanlaajuisesta vastuusta ja niiden keskeisestä roolista elintarvikkeiden turvallisuutta, ympäristönsuojelua, sosiaalista suojelua ja eläinten hyvinvointia koskevien maailmanlaajuisten normien vahvistamisessa; vahvistaa sitoutumisensa kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteiden täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki EU:hun tuodut elintarvikkeet ja rehut ovat täysin asiaa koskevan EU:n lainsäädännön ja unionin korkeiden normien mukaisia, ja antamaan kehitysapua kehitysmaiden alkutuottajien tukemiseksi näiden normien noudattamisessa; pitää myönteisenä, että komissio aikoo ottaa huomioon pyydettyjen tuontitoleranssien ympäristövaikutukset; katsoo, että olisi puututtava tuontirehuun ja -elintarvikkeisiin liittyviin maankäyttöpäästöihin ja maankäytön muutokseen liittyviin päästöihin;

| 123. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään kokonaisvaltaisen lähestymistavan, sillä tiettyjen Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden täytäntöönpano EU:ssa ei saa johtaa maataloustuotannon osien siirtämiseen muille alueille, joissa vaatimukset ovat alhaisemmat kuin EU:ssa; |
| --- | --- |

123.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään kokonaisvaltaisen lähestymistavan, sillä tiettyjen Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden täytäntöönpano EU:ssa ei saa johtaa maataloustuotannon osien siirtämiseen muille alueille, joissa vaatimukset ovat alhaisemmat kuin EU:ssa;

| 124. | muistuttaa, että pääsy EU:n markkinoille ja unionin 450 miljoonaa kuluttajaa tarjoavat kauppakumppaneillemme vahvan kannustimen parantaa kestävyyttään sekä tuotanto- ja työnormejaan; katsoo, että vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen liittyy tiiviisti unionin kauppapolitiikkaan; |
| --- | --- |

124.

muistuttaa, että pääsy EU:n markkinoille ja unionin 450 miljoonaa kuluttajaa tarjoavat kauppakumppaneillemme vahvan kannustimen parantaa kestävyyttään sekä tuotanto- ja työnormejaan; katsoo, että vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen liittyy tiiviisti unionin kauppapolitiikkaan;

| 125. | on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut edistämään EU:ssa kiellettyjen kasvinsuojeluaineiden maailmanlaajuista asteittaista käytöstäpoistoa sekä varmistamaan, että unionista ei viedä vaarallisia kasvinsuojeluaineita, joiden käyttö on kielletty EU:ssa asiaa koskevan lainsäädännön nojalla, ja kehottaa komissiota esittämään tätä koskevat ehdotuksensa mahdollisimman pian; katsoo, että EU:n olisi tuettava kehitysmaita, jotta ne voivat vähentää torjunta-aineiden varomatonta käyttöä ja edistää muita menetelmiä kasvien ja kalavarojen suojelemiseksi; korostaa, että strategia ei saa johtaa siihen, että suositaan sellaisten tuotteiden tuontia unionin ulkopuolisista maista, joilla on suurempi ympäristö- ja ilmastojalanjälki; muistuttaa tässä yhteydessä, että unionin ulkopuolisista maista peräisin oleviin maatalouselintarviketuotteisiin on näin ollen sovellettava samoja vaatimuksia, mukaan lukien poissulkemiskriteerit täyttävien aineiden jäämien nollatoleranssi; |
| --- | --- |

125.

on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut edistämään EU:ssa kiellettyjen kasvinsuojeluaineiden maailmanlaajuista asteittaista käytöstäpoistoa sekä varmistamaan, että unionista ei viedä vaarallisia kasvinsuojeluaineita, joiden käyttö on kielletty EU:ssa asiaa koskevan lainsäädännön nojalla, ja kehottaa komissiota esittämään tätä koskevat ehdotuksensa mahdollisimman pian; katsoo, että EU:n olisi tuettava kehitysmaita, jotta ne voivat vähentää torjunta-aineiden varomatonta käyttöä ja edistää muita menetelmiä kasvien ja kalavarojen suojelemiseksi; korostaa, että strategia ei saa johtaa siihen, että suositaan sellaisten tuotteiden tuontia unionin ulkopuolisista maista, joilla on suurempi ympäristö- ja ilmastojalanjälki; muistuttaa tässä yhteydessä, että unionin ulkopuolisista maista peräisin oleviin maatalouselintarviketuotteisiin on näin ollen sovellettava samoja vaatimuksia, mukaan lukien poissulkemiskriteerit täyttävien aineiden jäämien nollatoleranssi;

| 126. | toteaa, että vuoteen 2050 mennessä maailman 10 miljardiin kasvavalle väestölle on tarjottava turvallisia ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita nopean väestönkasvun, ilmastonmuutoksen, luonnonvarojen niukkuuden ja muuttuvien kulutustottumusten oloissa; kehottaa komissiota vahvistamaan strategian globaalia ulottuvuutta, jotta varmistetaan oikeus riittävään ruokaan ja pannaan täytäntöön YK:n julistus maanviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista, ja painottaa, että oikeudenmukaisia, kestäviä ja sopeutumiskykyisiä elintarvikejärjestelmiä koskevissa EU:n politiikoissa olisi nimenomaisesti puututtava sukupuolten eriarvoisuuteen; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita niiden kehittyvien teollisuudenalojen suojelemiseksi, elintarviketurvan edistämiseksi, ilmastonmuutoksen hillitsemisen tukemiseksi maataloudessa sekä EU:n ja kansainvälisten kestävyysnormien täyttämiseksi niiden maataloustuotteiden viennissä; |
| --- | --- |

126.

toteaa, että vuoteen 2050 mennessä maailman 10 miljardiin kasvavalle väestölle on tarjottava turvallisia ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita nopean väestönkasvun, ilmastonmuutoksen, luonnonvarojen niukkuuden ja muuttuvien kulutustottumusten oloissa; kehottaa komissiota vahvistamaan strategian globaalia ulottuvuutta, jotta varmistetaan oikeus riittävään ruokaan ja pannaan täytäntöön YK:n julistus maanviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista, ja painottaa, että oikeudenmukaisia, kestäviä ja sopeutumiskykyisiä elintarvikejärjestelmiä koskevissa EU:n politiikoissa olisi nimenomaisesti puututtava sukupuolten eriarvoisuuteen; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita niiden kehittyvien teollisuudenalojen suojelemiseksi, elintarviketurvan edistämiseksi, ilmastonmuutoksen hillitsemisen tukemiseksi maataloudessa sekä EU:n ja kansainvälisten kestävyysnormien täyttämiseksi niiden maataloustuotteiden viennissä;

| 127. | korostaa, että EU:n on puolustettava ihmisoikeuksia ja oikeutta ruokaan elintarvikejärjestelmien keskeisenä periaatteena ja painopisteenä sekä perustavaa laatua olevana välineenä, jolla voidaan muuttaa elintarvikejärjestelmiä ja varmistaa kaikkein syrjäytyneimpien oikeus saada ravitsevaa ruokaa, ja pantava täytäntöön YK:n julistus maanviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista; |
| --- | --- |

127.

korostaa, että EU:n on puolustettava ihmisoikeuksia ja oikeutta ruokaan elintarvikejärjestelmien keskeisenä periaatteena ja painopisteenä sekä perustavaa laatua olevana välineenä, jolla voidaan muuttaa elintarvikejärjestelmiä ja varmistaa kaikkein syrjäytyneimpien oikeus saada ravitsevaa ruokaa, ja pantava täytäntöön YK:n julistus maanviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista;

| 128. | korostaa, että ellei eläinten tuotantostandardeja unionin ulkopuolisissa maissa ole yhdenmukaistettu EU:n vaatimusten kanssa, eläintuotteiden tuonti kyseisistä maista olisi kiellettävä; |
| --- | --- |

128.

korostaa, että ellei eläinten tuotantostandardeja unionin ulkopuolisissa maissa ole yhdenmukaistettu EU:n vaatimusten kanssa, eläintuotteiden tuonti kyseisistä maista olisi kiellettävä;

| 129. | toteaa huolestuneena, että useissa terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston suorittamissa tarkastuksissa ja valtiosta riippumattomien järjestöjen yksityiskohtaisissa tutkimuksissa todetaan, että Argentiinasta peräisin olevien Euroopan unionin markkinoille tarkoitettujen elävien hevosten täydellistä jäljitettävyyttä ei ole varmistettu, että tähän liittyy elintarviketurvallisuutta koskevia riskejä ja että eläinten hyvinvointi on vaarantunut; kehottaa komissiota keskeyttämään hevosenlihan tuonnin maista, joissa ei noudateta jäljitettävyyttä ja eläinten hyvinvointia koskevia EU:n vaatimuksia; |
| --- | --- |

129.

toteaa huolestuneena, että useissa terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston suorittamissa tarkastuksissa ja valtiosta riippumattomien järjestöjen yksityiskohtaisissa tutkimuksissa todetaan, että Argentiinasta peräisin olevien Euroopan unionin markkinoille tarkoitettujen elävien hevosten täydellistä jäljitettävyyttä ei ole varmistettu, että tähän liittyy elintarviketurvallisuutta koskevia riskejä ja että eläinten hyvinvointi on vaarantunut; kehottaa komissiota keskeyttämään hevosenlihan tuonnin maista, joissa ei noudateta jäljitettävyyttä ja eläinten hyvinvointia koskevia EU:n vaatimuksia;

| 130. | palauttaa mieliin, että rakenteellisilla eläinkokeilla, jotka eivät ole välttämättömiä, ei pitäisi olla sijaa elintarvikeketjussa, koska direktiivissä 2010/63/EU säädetään eläinten käytön korvaamisesta ja vähentämisestä toimenpiteissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan tiineen tamman seerumigonadotropiinin (pmsg-hormoni) tuonnin ja kotimaisen tuotannon ja toteaa, että hormonia otetaan tiineiden hevosten verestä, jotka on järjestelmällisesti hedelmöitetty ja altistettu verikokeille, mihin liittyy terveys- ja hyvinvointiongelmia; |
| --- | --- |

130.

palauttaa mieliin, että rakenteellisilla eläinkokeilla, jotka eivät ole välttämättömiä, ei pitäisi olla sijaa elintarvikeketjussa, koska direktiivissä 2010/63/EU säädetään eläinten käytön korvaamisesta ja vähentämisestä toimenpiteissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan tiineen tamman seerumigonadotropiinin (pmsg-hormoni) tuonnin ja kotimaisen tuotannon ja toteaa, että hormonia otetaan tiineiden hevosten verestä, jotka on järjestelmällisesti hedelmöitetty ja altistettu verikokeille, mihin liittyy terveys- ja hyvinvointiongelmia;

| 131. | kehottaa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksen EU:n lainsäädäntökehykseksi, joka perustuu pakolliseen horisontaaliseen huolellisuusvelvoitteeseen koko toimitusketjussa sisämarkkinoilla toimiville EU:n ja ulkomaisille yrityksille ja jolla varmistetaan kestävät toimitusketjut ja investoinnit, joilla ei ole haitallisia ympäristövaikutuksia, kuten metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä, ekosysteemien muuntumista ja ekosysteemien tilan heikkenemistä sekä ihmisoikeuksiin ja hallintoon kohdistuvia haittavaikutuksia, ja joilla edistetään hyvää hallintoa ja lisätään jäljitettävyyttä ja vastuuvelvollisuutta globaaleissa toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

131.

kehottaa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksen EU:n lainsäädäntökehykseksi, joka perustuu pakolliseen horisontaaliseen huolellisuusvelvoitteeseen koko toimitusketjussa sisämarkkinoilla toimiville EU:n ja ulkomaisille yrityksille ja jolla varmistetaan kestävät toimitusketjut ja investoinnit, joilla ei ole haitallisia ympäristövaikutuksia, kuten metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä, ekosysteemien muuntumista ja ekosysteemien tilan heikkenemistä sekä ihmisoikeuksiin ja hallintoon kohdistuvia haittavaikutuksia, ja joilla edistetään hyvää hallintoa ja lisätään jäljitettävyyttä ja vastuuvelvollisuutta globaaleissa toimitusketjuissa;

| 132. | toteaa, että EU:n sisämarkkinat ovat maailman suurin maatalouselintarvikkeiden tuoja ja viejä; on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi käytettävä asemaansa maailmanlaajuisesti keskeisenä toimijana asettaakseen vertailukohdan sekä kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevia välittömiä normeja, jotka perustuvat ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamiseen, reiluun kilpailuun, ennalta varautumisen periaatteeseen, ympäristönsuojeluun ja eläinten hyvinvointiin Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisesti; katsoo, että näiden alojen normien suojelun olisi oltava olennainen osa kaikkia kauppasopimusten lukuja ja että monenvälinen yhteistyö ja sääntely-yhteistyö voisivat auttaa entisestään Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

132.

toteaa, että EU:n sisämarkkinat ovat maailman suurin maatalouselintarvikkeiden tuoja ja viejä; on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi käytettävä asemaansa maailmanlaajuisesti keskeisenä toimijana asettaakseen vertailukohdan sekä kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevia välittömiä normeja, jotka perustuvat ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamiseen, reiluun kilpailuun, ennalta varautumisen periaatteeseen, ympäristönsuojeluun ja eläinten hyvinvointiin Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisesti; katsoo, että näiden alojen normien suojelun olisi oltava olennainen osa kaikkia kauppasopimusten lukuja ja että monenvälinen yhteistyö ja sääntely-yhteistyö voisivat auttaa entisestään Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden saavuttamisessa;

| 133. | kehottaa komissiota vahvistamaan Pellolta pöytään -strategian kaupallisia näkökohtia, jotta varmistetaan johdonmukaisuus yhteisen kauppapolitiikan, tulliliiton toimintasuunnitelman ja yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan sekä Pellolta pöytään -strategian, vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja muiden asiaan liittyvien EU:n politiikkojen tavoitteiden kanssa, ja pyrkimään näihin tavoitteisiin asteittain kehittämällä tehokkaita vihreitä yhteenliittymiä kaikilla asiaankuuluvilla kahdenvälisillä, alueellisilla ja monenvälisillä foorumeilla, mukaan lukien vuoden 2021 YK:n elintarvikejärjestelmiä käsittelevä huippukokous, sekä tarkistamalla kunnianhimoisesti kauppapolitiikkaansa siten, että luodaan erityinen kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä ja -tuotteita koskeva kehys tulevia kauppasopimuksia varten erityisesti käyttämällä suojelun tason säilyttämistä koskevia lausekkeita, parantamalla suojalausekkeiden toimintaa ja tekemällä loppu siitä, että unioniin tuodaan tuotteita, jotka ylittävät kasvinsuojelutuotteiden jäämiä koskevat EU:n enimmäisrajat, WTO:n sääntöjen mukaisesti; kehottaa komissiota edistämään kaikkien julkisten ja yksityisten sidosryhmien välistä parempaa koordinointia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava uudelleen Maailman ruokaturvakomitean toimeksianto kansainvälisenä elintarviketurvaa ja ravintoa käsittelevänä politiikkafoorumina; |
| --- | --- |

133.

kehottaa komissiota vahvistamaan Pellolta pöytään -strategian kaupallisia näkökohtia, jotta varmistetaan johdonmukaisuus yhteisen kauppapolitiikan, tulliliiton toimintasuunnitelman ja yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan sekä Pellolta pöytään -strategian, vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja muiden asiaan liittyvien EU:n politiikkojen tavoitteiden kanssa, ja pyrkimään näihin tavoitteisiin asteittain kehittämällä tehokkaita vihreitä yhteenliittymiä kaikilla asiaankuuluvilla kahdenvälisillä, alueellisilla ja monenvälisillä foorumeilla, mukaan lukien vuoden 2021 YK:n elintarvikejärjestelmiä käsittelevä huippukokous, sekä tarkistamalla kunnianhimoisesti kauppapolitiikkaansa siten, että luodaan erityinen kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä ja -tuotteita koskeva kehys tulevia kauppasopimuksia varten erityisesti käyttämällä suojelun tason säilyttämistä koskevia lausekkeita, parantamalla suojalausekkeiden toimintaa ja tekemällä loppu siitä, että unioniin tuodaan tuotteita, jotka ylittävät kasvinsuojelutuotteiden jäämiä koskevat EU:n enimmäisrajat, WTO:n sääntöjen mukaisesti; kehottaa komissiota edistämään kaikkien julkisten ja yksityisten sidosryhmien välistä parempaa koordinointia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava uudelleen Maailman ruokaturvakomitean toimeksianto kansainvälisenä elintarviketurvaa ja ravintoa käsittelevänä politiikkafoorumina;

| 134. | pitää myönteisenä Pellolta pöytään -strategian tavoitetta varmistaa, että kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on täytäntöönpanokelpoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut, sillä näin taataan, että esitetyt tiukemmat sääntelytavoitteet ovat johdonmukaisia EU:n kauppapolitiikan kanssa ja että EU:n kanssa kauppasopimuksia allekirjoittaneet unionin ulkopuoliset maat noudattavat niitä; korostaa, että on tärkeää vahvistaa kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanokelpoisuutta viimeisenä keinona myös seuraamuksiin perustuvien riidanratkaisumenettelyjen avulla, jotta voidaan edistää maailmanlaajuista lähestymistapaa ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, edistää kestävämpää maatalouselintarviketuotantoa ja pysäyttää maailmanlaajuinen metsäkato sekä vahvistaa työelämän normeja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeisen yleissopimuksen mukaisesti; ehdottaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa olisi otettava huomioon myös vastaavat tuotantostandardit, kuten eläinten hyvinvointi, jäljitettävyys, mikrobilääkeresistenssi ja kasvinsuojeluaineiden käyttö, jotka riippumattomien tarkastus- ja sertifiointielinten olisi järjestelmällisesti sertifioitava kaikissa tuotanto- ja jakeluvaiheissa, sekä etenemissuunnitelmat, joissa on välitavoitteita ja joista tehdään jälkiarviointeja; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita elintarviketurvan edistämisessä ja auttamaan mukautumisessa kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä koskeviin eurooppalaisiin normeihin; odottaa, että komission kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvova virkamies hoitaa täysimääräisesti tehtävänsä kyseisten sopimusten asianmukaisen soveltamisen varmistamisessa puuttumalla markkinoiden vääristymiin, vahvistamalla kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanoa ja käymällä rakentavaa vuoropuhelua hallitusten ja sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

134.

pitää myönteisenä Pellolta pöytään -strategian tavoitetta varmistaa, että kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on täytäntöönpanokelpoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut, sillä näin taataan, että esitetyt tiukemmat sääntelytavoitteet ovat johdonmukaisia EU:n kauppapolitiikan kanssa ja että EU:n kanssa kauppasopimuksia allekirjoittaneet unionin ulkopuoliset maat noudattavat niitä; korostaa, että on tärkeää vahvistaa kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanokelpoisuutta viimeisenä keinona myös seuraamuksiin perustuvien riidanratkaisumenettelyjen avulla, jotta voidaan edistää maailmanlaajuista lähestymistapaa ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, edistää kestävämpää maatalouselintarviketuotantoa ja pysäyttää maailmanlaajuinen metsäkato sekä vahvistaa työelämän normeja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeisen yleissopimuksen mukaisesti; ehdottaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa olisi otettava huomioon myös vastaavat tuotantostandardit, kuten eläinten hyvinvointi, jäljitettävyys, mikrobilääkeresistenssi ja kasvinsuojeluaineiden käyttö, jotka riippumattomien tarkastus- ja sertifiointielinten olisi järjestelmällisesti sertifioitava kaikissa tuotanto- ja jakeluvaiheissa, sekä etenemissuunnitelmat, joissa on välitavoitteita ja joista tehdään jälkiarviointeja; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita elintarviketurvan edistämisessä ja auttamaan mukautumisessa kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä koskeviin eurooppalaisiin normeihin; odottaa, että komission kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvova virkamies hoitaa täysimääräisesti tehtävänsä kyseisten sopimusten asianmukaisen soveltamisen varmistamisessa puuttumalla markkinoiden vääristymiin, vahvistamalla kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanoa ja käymällä rakentavaa vuoropuhelua hallitusten ja sidosryhmien kanssa;

| 135. | kehottaa EU:ta auttamaan kehitysmaita hyväksymään asianmukaista kansallista lainsäädäntöä elintarvikkeiden ja maatalouden uhanalaisten geenivarojen suojelemiseksi, takaamaan, että paikallisyhteisöt, alkuperäiskansat, miehet ja naiset voivat käyttää ja hallinnoida niitä jatkuvasti, ja varmistamaan niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaisen ja tasapuolisen jakamisen; |
| --- | --- |

135.

kehottaa EU:ta auttamaan kehitysmaita hyväksymään asianmukaista kansallista lainsäädäntöä elintarvikkeiden ja maatalouden uhanalaisten geenivarojen suojelemiseksi, takaamaan, että paikallisyhteisöt, alkuperäiskansat, miehet ja naiset voivat käyttää ja hallinnoida niitä jatkuvasti, ja varmistamaan niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaisen ja tasapuolisen jakamisen;

| 136. | panee merkille EU:n kauppasopimusten kumulatiivisista vaikutuksista maatalouteen toteutetun komission tutkimuksen, josta ilmenee, että sekä konservatiivisessa että kunnianhimoisessa skenaariossa EU:n kauppasopimusten odotetaan nostavan EU:n maatalouselintarvikkeiden kaupan taseen yleisesti positiiviseksi ja arvoltaan suuremmaksi vuoteen 2030 mennessä, mikä osoittaa, että EU:n kauppasopimuksilla on myönteinen vaikutus EU:n maatalousalaan; |
| --- | --- |

136.

panee merkille EU:n kauppasopimusten kumulatiivisista vaikutuksista maatalouteen toteutetun komission tutkimuksen, josta ilmenee, että sekä konservatiivisessa että kunnianhimoisessa skenaariossa EU:n kauppasopimusten odotetaan nostavan EU:n maatalouselintarvikkeiden kaupan taseen yleisesti positiiviseksi ja arvoltaan suuremmaksi vuoteen 2030 mennessä, mikä osoittaa, että EU:n kauppasopimuksilla on myönteinen vaikutus EU:n maatalousalaan;

| 137. | korostaa, että EU:n ja Mercosurin välistä sopimusta ei voida ratifioida sellaisenaan, koska siinä ei muun muassa taata biologisen monimuotoisuuden suojelua, etenkään Amazonin alueella, eikä siinä anneta viljelynormeja koskevia takeita; |
| --- | --- |

137.

korostaa, että EU:n ja Mercosurin välistä sopimusta ei voida ratifioida sellaisenaan, koska siinä ei muun muassa taata biologisen monimuotoisuuden suojelua, etenkään Amazonin alueella, eikä siinä anneta viljelynormeja koskevia takeita;

| 138. | toteaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa ei tarkastella kauppasopimusten mahdollisia kielteisiä vaikutuksia maankäytön muutoksiin, metsäkatoon ja ilmastonmuutokseen; katsoo, että eurooppalaisia ja kansainvälisiä ympäristöä, turvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevia sekä sosiaalisia normeja olisi sovellettava kattavasti kaikkiin kauppasopimusten lukuihin sen ehkäisemiseksi, että mahdolliset muut kauppaa koskevat määräykset vaarantaisivat näiden normien noudattamisen; |
| --- | --- |

138.

toteaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa ei tarkastella kauppasopimusten mahdollisia kielteisiä vaikutuksia maankäytön muutoksiin, metsäkatoon ja ilmastonmuutokseen; katsoo, että eurooppalaisia ja kansainvälisiä ympäristöä, turvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevia sekä sosiaalisia normeja olisi sovellettava kattavasti kaikkiin kauppasopimusten lukuihin sen ehkäisemiseksi, että mahdolliset muut kauppaa koskevat määräykset vaarantaisivat näiden normien noudattamisen;

| 139. | palauttaa mieliin, että kauppasopimusten on taattava, että asianomaiset osapuolet osallistuvat aktiivisesti kestävän kehityksen periaatteiden edistämiseen ja että kansainväliset normit ovat sopusoinnussa EU:n ympäristö- ja ilmastotavoitteiden kanssa; katsoo lisäksi, että näissä sopimuksissa olisi otettava huomioon velvollisuus noudattaa Pariisin sopimusta, jotta varmistetaan maailmanlaajuinen siirtyminen kestäviin elintarvikejärjestelmiin; |
| --- | --- |

139.

palauttaa mieliin, että kauppasopimusten on taattava, että asianomaiset osapuolet osallistuvat aktiivisesti kestävän kehityksen periaatteiden edistämiseen ja että kansainväliset normit ovat sopusoinnussa EU:n ympäristö- ja ilmastotavoitteiden kanssa; katsoo lisäksi, että näissä sopimuksissa olisi otettava huomioon velvollisuus noudattaa Pariisin sopimusta, jotta varmistetaan maailmanlaajuinen siirtyminen kestäviin elintarvikejärjestelmiin;

| 140. | palauttaa mieliin, että maatalous ja kalastus ovat elintärkeitä aloja syrjäisimpien alueiden kestävän taloudellisen toiminnan kehittämisen kannalta, ja korostaa näiden alojen panosta ja lisäarvoa elintarviketurvan takaamisessa sekä riittävien, turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden yleisen kysynnän täyttämisessä; vaatii, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut syrjäisimpien alueiden rakenteelliset maataloutta ja kauppaa koskevat rajoitteet otetaan järjestelmällisesti huomioon Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanossa ja sitä koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa, jotta nämä alueet voivat kilpailla tasapuolisin toimintaedellytyksin ja jotta varmistetaan kestävien vaihtoehtoisten ratkaisujen saatavuus maatalouselintarvikealoille, jos niiden tuotantokeinoja ja kauppavirtoja rajoitetaan; |
| --- | --- |

140.

palauttaa mieliin, että maatalous ja kalastus ovat elintärkeitä aloja syrjäisimpien alueiden kestävän taloudellisen toiminnan kehittämisen kannalta, ja korostaa näiden alojen panosta ja lisäarvoa elintarviketurvan takaamisessa sekä riittävien, turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden yleisen kysynnän täyttämisessä; vaatii, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut syrjäisimpien alueiden rakenteelliset maataloutta ja kauppaa koskevat rajoitteet otetaan järjestelmällisesti huomioon Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanossa ja sitä koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa, jotta nämä alueet voivat kilpailla tasapuolisin toimintaedellytyksin ja jotta varmistetaan kestävien vaihtoehtoisten ratkaisujen saatavuus maatalouselintarvikealoille, jos niiden tuotantokeinoja ja kauppavirtoja rajoitetaan;

| 141. | suhtautuu myönteisesti WTO:ssa ehdotettuun uuteen aloitteeseen, joka koskee ilmastoa ja kauppaa; korostaa, että on tärkeää käyttää tätä kehystä kehitettäessä kattavia ja kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä, jotka perustuvat yhteisiin ja kunnianhimoisiin tuotantonormeihin; kehottaa komissiota toimimaan ennakoivasti WTO:ssa ekologisen siirtymän mahdollistamiseksi, varmistamaan, että kauppapolitiikka on kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista, jatkamaan neuvotteluja avoimista elintarviketurvavarastoista ja erityisesti estämään tilanteet, joissa maatalouselintarviketuotteista tulee kaupan konflikteissa sopeutumiskeinoja tai oheisuhreja, samalla kun kehitetään edelleen kunnianhimoista ja WTO:n sääntöjen mukaista kestävää kauppapolitiikkaa; |
| --- | --- |

141.

suhtautuu myönteisesti WTO:ssa ehdotettuun uuteen aloitteeseen, joka koskee ilmastoa ja kauppaa; korostaa, että on tärkeää käyttää tätä kehystä kehitettäessä kattavia ja kestäviä maatalouselintarvikejärjestelmiä, jotka perustuvat yhteisiin ja kunnianhimoisiin tuotantonormeihin; kehottaa komissiota toimimaan ennakoivasti WTO:ssa ekologisen siirtymän mahdollistamiseksi, varmistamaan, että kauppapolitiikka on kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista, jatkamaan neuvotteluja avoimista elintarviketurvavarastoista ja erityisesti estämään tilanteet, joissa maatalouselintarviketuotteista tulee kaupan konflikteissa sopeutumiskeinoja tai oheisuhreja, samalla kun kehitetään edelleen kunnianhimoista ja WTO:n sääntöjen mukaista kestävää kauppapolitiikkaa;

| 142. | hyväksyy Pellolta pöytään -strategian viittaukset asiaa koskeviin YK:n prosesseihin; korostaa, että EU:n on tuettava Maailman ruokaturvakomiteaa ja sen kansalaisyhteiskunnan mekanismia tärkeimpänä monenvälisenä elintarvikejärjestelmiä käsittelevänä politiikkafoorumina; kehottaa komissiota edistämään maailmanlaajuista siirtymistä kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja elintarviketurvaa kaikilla asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien YK:n elintarvikejärjestelmiä käsittelevä huippukokous 2021; |
| --- | --- |

142.

hyväksyy Pellolta pöytään -strategian viittaukset asiaa koskeviin YK:n prosesseihin; korostaa, että EU:n on tuettava Maailman ruokaturvakomiteaa ja sen kansalaisyhteiskunnan mekanismia tärkeimpänä monenvälisenä elintarvikejärjestelmiä käsittelevänä politiikkafoorumina; kehottaa komissiota edistämään maailmanlaajuista siirtymistä kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja elintarviketurvaa kaikilla asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien YK:n elintarvikejärjestelmiä käsittelevä huippukokous 2021;

| 143. | korostaa, että on tärkeää jakaa nykyaikaista teknologiaa ja asiantuntemusta kehitysmaiden kanssa ja kouluttaa paikallisia ja eurooppalaisia viljelijöitä, jotta heitä voidaan auttaa panemaan täytäntöön innovatiivisia maatalouskäytäntöjä, sillä maatalousala on ratkaisevan tärkeä elintarviketurvan ja työllisyyden kannalta näillä alueilla; |
| --- | --- |

143.

korostaa, että on tärkeää jakaa nykyaikaista teknologiaa ja asiantuntemusta kehitysmaiden kanssa ja kouluttaa paikallisia ja eurooppalaisia viljelijöitä, jotta heitä voidaan auttaa panemaan täytäntöön innovatiivisia maatalouskäytäntöjä, sillä maatalousala on ratkaisevan tärkeä elintarviketurvan ja työllisyyden kannalta näillä alueilla;

o

o o

| 144. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

144.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 231, 6.9.2019, s. 1.

1

(2)  EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43.

2

(3)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

4

(5)  EUVL L 324, 10.12.2009, s. 1.

5

(6)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

6

(7)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

7

(8)  EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19.

8

(9)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

9

(10)  EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23.

10

(11)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 53.

11

(12)  EUVL L 182, 12.7.2007, s. 19.

12

(13)  EUVL L 47, 18.2.2009, s. 5.

13

(14)  EUVL L 10, 15.1.2009, s. 7.

14

(15)  EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1.

15

(16)  EUVL L 303, 18.11.2009, s. 1.

16

(17)  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

17

(18)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 33.

18

(19)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 82.

19

(20)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 29.

20

(21)  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 49.

21

(22)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

22

(23)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 23.

23

(24)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 153.

24

(25)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 10.

25

(26)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 25.

26

(27)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

27

(28)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 34.

28

(29)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 51.

29

(30)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 278.

30

(31)  EUVL C 310, 25.8.2016, s. 15.

31

(32)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 49.

32

(33)  IPBES, 2019 Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services.

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rooma, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities

(36)  Euroopan komissio, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Euroopan komission rahoittama ja VITOn, International Institute for Applied Systems Analysis -instituutin, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving -instituutin ja Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton toteuttama tutkimus, 2013.

36

The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation.

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. ja muut, Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, The 2019 European Union report on pesticide residues in food, EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

(40)  Eurostat, Overweight and obesity – BMI statistics.

40

Overweight and obesity – BMI statistics

(41)  Eurostat, The European Health Interview Survey, Wave 2, 2013.

41

The European Health Interview Survey, Wave 2

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. ja muut, ”Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement”Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. ja muut, ”Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases”, Nature 468, s. 647–652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, loppuraportti, 2016.

45

Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastage footprint & climate change.

46

Food wastage footprint & climate change

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, loppuraportti, 2016.

47

Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention, loppuraportti Euroopan komissiolle, 2018.

48

Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention

(49)  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen, Euroopan elintarvikeviraston ja Euroopan lääkeviraston toinen yhteinen raportti yhdennetystä analyysista mikrobilääkkeiden käytöstä ja mikrobilääkeresistenssin esiintymisestä ihmisistä ja elintarviketuotantoeläimistä peräisin olevissa bakteereissa, 2017.

49

(50)  EMA: Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016. Kahdeksas ESVAC-raportti (https://www.ema.europa.eu/en).

50

(51)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, Mikrobilääkeresistenssin torjunta: eläinalalla on edistytty, mutta mikrobilääkeresistenssin aiheuttama terveysuhka on edelleen haaste EU:lle, 2019.

51

Mikrobilääkeresistenssin torjunta: eläinalalla on edistytty, mutta mikrobilääkeresistenssin aiheuttama terveysuhka on edelleen haaste EU:lle, 2019.

(52)  Euroopan ympäristökeskus, Data viewer on greenhouse gas emissions and removals, sent by countries to UNFCCC and the EU Greenhouse Gas Monitoring Mechanism, ks. myös IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  EEA greenhouse gas – data viewer – Euroopan ympäristökeskus (europa.eu)

53

(54)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2020.

54

(55)  Kyriakidesin vastaukset kirjalliseen kysymykseen E-000689/2021.

55

(56)  Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti (IEEP) ja Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?

(57)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. tammikuuta 2019 torjunta-aineiden lupamenettelystä unionissa (EUVL C 411, 27.11.2020, s. 48).

57

(58)  Komission direktiivi (EU) 2019/782, annettu 15 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY muuttamisesta yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden vahvistamisen osalta (EUVL L 127, 16.5.2019, s. 4).

58

(59)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

59

(60)  Neuvoston direktiivi 98/24/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11).

60

(61)  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 49.

61

(62)  Pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen (COM(2018)0395) sitoumuksen mukaisesti, toimi 5C https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents /EU_pollinators_initiative.pdf

62

(63)  Asetus (EU) 2019/6 (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

63

(64)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, lääkerehun valmistuksesta, markkinoille saattamisesta ja käytöstä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 183/2005 muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 90/167/ETY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 1).

64

(65)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29).

65

(66)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

66

(67)  EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1.

67

(68)  IPBES:n seminaariraportti biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista: EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI report, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, ja muut, 2018. ”Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry”, Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, ja muut, 2013. ”Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases;

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/159, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2007 yleissopimuksen täytäntöönpanosta 21 päivänä toukokuuta 2012 EU-maiden maatalouden osuustoimintajärjestöjen keskusjärjestön (COGECA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) ja Euroopan unionin kalastusyritysten kansallisten järjestöjen liiton (Europêche) välillä tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta (EUVL L 25, 31.1.2017, s. 12).

70

(71)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

71

(72)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

72

(73)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

73

(74)  ”Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity”, lapsuusiän lihavuutta koskeva tutkimus. EPHORT consortium: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.

74

(75)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

75

(76)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

76

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikka 2021

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta 2021 (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500),

| — | ottaa huomioon komission eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketin 2021: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketin 2021: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus (COM(2021)0529),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 julkaistun komission kevään 2021 Euroopan talousennusteen (Spring 2021 European Economic Forecast) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 julkaistun komission kevään 2021 Euroopan talousennusteen (Spring 2021 European Economic Forecast) (1),

| — | ottaa huomioon OECD:n talouskatsauksen (OECD Economic Outlook, Volume 2021 Issue 1: Preliminary version) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n talouskatsauksen (OECD Economic Outlook, Volume 2021 Issue 1: Preliminary version) (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltio Portugalin, Euroopan parlamentin puhemiehen sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien allekirjoittaman Porton sosiaalialan sitoumuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltio Portugalin, Euroopan parlamentin puhemiehen sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien allekirjoittaman Porton sosiaalialan sitoumuksen (3),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston hyväksymän 8. toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston hyväksymän 8. toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen (4),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (5),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575),

| — | ottaa huomioon komission yhteisen työllisyysraportin 2021 sellaisena kuin neuvosto sen hyväksyi 9. maaliskuuta 2021 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yhteisen työllisyysraportin 2021 sellaisena kuin neuvosto sen hyväksyi 9. maaliskuuta 2021 (6),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (8) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (8) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean teettämän tutkimuksen kumppanuutta ja monitasoista hallintoa koskevien periaatteiden soveltamisesta koheesiopolitiikkaa koskevassa ohjelmasuunnittelussa vuosina 2021–2027 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean teettämän tutkimuksen kumppanuutta ja monitasoista hallintoa koskevien periaatteiden soveltamisesta koheesiopolitiikkaa koskevassa ohjelmasuunnittelussa vuosina 2021–2027 (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 31. toukokuuta 2021 järjestämän vuotuisen konferenssin eurooppalaisesta ohjausjaksosta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 31. toukokuuta 2021 järjestämän vuotuisen konferenssin eurooppalaisesta ohjausjaksosta (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean helmikuussa 2021 hyväksymän päätöslauselman ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean helmikuussa 2021 hyväksymän päätöslauselman ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion, Euroopan komission ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuonna 2016 antaman lausuman ”Uusi alku työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion, Euroopan komission ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuonna 2016 antaman lausuman ”Uusi alku työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle”,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tutkimuksen ”COVID-19: vaikutukset työllisyyteen ja työelämään” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tutkimuksen ”COVID-19: vaikutukset työllisyyteen ja työelämään” (12),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun Eurofoundin tutkimuksen ”Elämä, työ ja covid-19: Mielenterveysongelmat lisääntyvät ja luottamus heikkenee koko unionissa toisena pandemiavuonna” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun Eurofoundin tutkimuksen ”Elämä, työ ja covid-19: Mielenterveysongelmat lisääntyvät ja luottamus heikkenee koko unionissa toisena pandemiavuonna” (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin” (14),

| — | ottaa huomioon komission ja sosiaalisen suojelun komitean laatiman vuoden 2021 pitkäaikaishoitoa koskevan raportin (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja sosiaalisen suojelun komitean laatiman vuoden 2021 pitkäaikaishoitoa koskevan raportin (15),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 09/2018 ”Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet EU:ssa: puutteet mittavia ja hyöty vähäinen” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 09/2018 ”Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet EU:ssa: puutteet mittavia ja hyöty vähäinen” (16),

| — | ottaa huomioon äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Olivier De Schutterin raportin vierailustaan EU:n toimielimiin 25. marraskuuta 2020–29. tammikuuta 2021 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Olivier De Schutterin raportin vierailustaan EU:n toimielimiin 25. marraskuuta 2020–29. tammikuuta 2021 (17),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0274/2021),

| A. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisillä on ollut ja tulee todennäköisesti olemaan merkittävä mutta epäsuhtainen vaikutus eri jäsenvaltioihin, sosiaaliryhmiin, toimialoihin ja alueisiin ja se johtaa köyhyyden lisääntymiseen kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ovat kärsineet eniten; ottaa huomioon, että kriisillä on ollut tuhoisa vaikutus haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja että se on aiheuttanut ennennäkemättömän haasteen vanhusten parissa työskenteleville; ottaa huomioon, että vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti enemmän naisiin kuin miehiin mutta myös nuoriin, matalan osaamistason työntekijöihin, maahanmuuttajiin, vammaisiin henkilöihin, heikommista lähtökohdista tuleviin henkilöihin, ikääntyneisiin ja tilapäisessä työsuhteessa oleviin tai muissa epätyypillisissä työsuhteissa oleviin sekä itsenäisiin ammatinharjoittajiin; ottaa huomioon, että joihinkin yrityksiin, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja mikroyrityksiin, on kohdistunut vakavia vaikutuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisillä on ollut ja tulee todennäköisesti olemaan merkittävä mutta epäsuhtainen vaikutus eri jäsenvaltioihin, sosiaaliryhmiin, toimialoihin ja alueisiin ja se johtaa köyhyyden lisääntymiseen kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ovat kärsineet eniten; ottaa huomioon, että kriisillä on ollut tuhoisa vaikutus haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja että se on aiheuttanut ennennäkemättömän haasteen vanhusten parissa työskenteleville; ottaa huomioon, että vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti enemmän naisiin kuin miehiin mutta myös nuoriin, matalan osaamistason työntekijöihin, maahanmuuttajiin, vammaisiin henkilöihin, heikommista lähtökohdista tuleviin henkilöihin, ikääntyneisiin ja tilapäisessä työsuhteessa oleviin tai muissa epätyypillisissä työsuhteissa oleviin sekä itsenäisiin ammatinharjoittajiin; ottaa huomioon, että joihinkin yrityksiin, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja mikroyrityksiin, on kohdistunut vakavia vaikutuksia;

| B. | ottaa huomioon, että komission kevään 2021 talousennusteen (18) mukaan EU:n talous kasvaa 4,2 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022; ottaa huomioon, että EU:n työttömyysasteen ennustetaan olevan 7,6 prosenttia vuonna 2021 ja 7 prosenttia vuonna 2022; toteaa, että nämä tasot ovat edelleen korkeampia kuin ennen kriisiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission kevään 2021 talousennusteen (18) mukaan EU:n talous kasvaa 4,2 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022; ottaa huomioon, että EU:n työttömyysasteen ennustetaan olevan 7,6 prosenttia vuonna 2021 ja 7 prosenttia vuonna 2022; toteaa, että nämä tasot ovat edelleen korkeampia kuin ennen kriisiä;

| C. | ottaa huomioon, että koronaviruspandemia oli ennennäkemätön isku Euroopan talouksille ja että taloudet supistuivat 6,1 prosenttia vuonna 2020; ottaa huomioon, että yritykset ja kuluttajat ovat sopeutuneet selviytymään paremmin rajoittamistoimenpiteistä, mutta jotkin alat, kuten matkailu ja henkilöpalvelut, kärsivät edelleen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että koronaviruspandemia oli ennennäkemätön isku Euroopan talouksille ja että taloudet supistuivat 6,1 prosenttia vuonna 2020; ottaa huomioon, että yritykset ja kuluttajat ovat sopeutuneet selviytymään paremmin rajoittamistoimenpiteistä, mutta jotkin alat, kuten matkailu ja henkilöpalvelut, kärsivät edelleen;

| D. | katsoo, että ikäsyrjinnän torjuminen ja sellaisten esteiden poistaminen, jotka estävät ikäihmisiä tekemästä vapaaehtoistyötä normaalin eläkeiän jälkeen, on tärkeää aktiivisen ikääntymisen kannalta ja sukupolvien välisen solidaarisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että ikäsyrjinnän torjuminen ja sellaisten esteiden poistaminen, jotka estävät ikäihmisiä tekemästä vapaaehtoistyötä normaalin eläkeiän jälkeen, on tärkeää aktiivisen ikääntymisen kannalta ja sukupolvien välisen solidaarisuuden lisäämiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että eriarvoisuuden lisääntyminen eurooppalaisissa yhteiskunnissa covid-19-kriisin aikana on kiihdyttänyt vaarallisia sosiaalisia suuntauksia, jotka voivat luoda jakautumisen, stressin ja pettymysten ilmapiirin, joka johtaa siihen, että kaikki yhteiskunnan jäsenet, eivät vain vähävaraiset, kärsivät hyvinvoinnin heikkenemisestä; katsoo, että eriarvoisuuden vähentäminen on keskeinen edellytys kestävyyden ja hyvinvoinnin saavuttamiselle kaikille, koska eriarvoisuus vaikuttaa haitallisesti yhteiskuntien yleiseen suorituskykyyn keskeisten hyvinvointi-indikaattoreiden, kuten henkisen ja fyysisen terveyden ja demokraattisiin instituutioihin kohdistuvan luottamuksen, kannalta sekä yhteiskuntarauhaan ja turvallisuuteen; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun järjestelmiin kohdistuu kovia paineita lieventää kriisin sosiaalisia vaikutuksia ja varmistaa ihmisarvoiset elinolot kaikille sekä keskeisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, koulutuksen ja asunnon, saatavuus; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että eriarvoisuuden lisääntyminen eurooppalaisissa yhteiskunnissa covid-19-kriisin aikana on kiihdyttänyt vaarallisia sosiaalisia suuntauksia, jotka voivat luoda jakautumisen, stressin ja pettymysten ilmapiirin, joka johtaa siihen, että kaikki yhteiskunnan jäsenet, eivät vain vähävaraiset, kärsivät hyvinvoinnin heikkenemisestä; katsoo, että eriarvoisuuden vähentäminen on keskeinen edellytys kestävyyden ja hyvinvoinnin saavuttamiselle kaikille, koska eriarvoisuus vaikuttaa haitallisesti yhteiskuntien yleiseen suorituskykyyn keskeisten hyvinvointi-indikaattoreiden, kuten henkisen ja fyysisen terveyden ja demokraattisiin instituutioihin kohdistuvan luottamuksen, kannalta sekä yhteiskuntarauhaan ja turvallisuuteen; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun järjestelmiin kohdistuu kovia paineita lieventää kriisin sosiaalisia vaikutuksia ja varmistaa ihmisarvoiset elinolot kaikille sekä keskeisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, koulutuksen ja asunnon, saatavuus;

| F. | ottaa huomioon, että Portossa 7.–8. toukokuuta 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa EU:n johtajat tunnustivat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhdeksi elpymisen perustekijäksi ja että johtajat korostivat Porton julistuksessa aikovansa jatkaa sen täytäntöönpanon syventämistä EU:n ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Portossa 7.–8. toukokuuta 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa EU:n johtajat tunnustivat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhdeksi elpymisen perustekijäksi ja että johtajat korostivat Porton julistuksessa aikovansa jatkaa sen täytäntöönpanon syventämistä EU:n ja kansallisella tasolla;

| G. | ottaa huomioon, että nuorten työllisyys on laskenut jyrkimmin (19) ja että nuorten mahdollisuudet ovat vähentyneet, koska koulutus- tai työharjoittelumahdollisuuksia ei ole riittävästi; ottaa huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa epävarmoissa työsuhteissa olevat työntekijät ovat olleet erityisen alttiita työpaikkojen menettämiselle pandemian vuoksi eikä heillä ole ollut riittävää sosiaaliturvaa; katsoo, että kohtuuhintaiseen, helposti saatavaan, osallistavaan ja laadukkaaseen ammatilliseen koulutukseen on investoitava enemmän, jotta jokainen voi hankkia soveltuvat taidot ja pätevyyden, mukaan lukien vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä tarvittavat taidot ja pätevyys; ottaa huomioon, että yksi tärkeimmistä painopisteistä on välttää tilanne, jossa nuorista tulee ”menetetty sukupolvi”; katsoo, että toimintapolitiikat, jotka lisäävät sukupolvien välistä eriarvoisuutta, heikentävät hyvinvointijärjestelmämme kestävyyttä ja demokratiaamme; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että nuorten työllisyys on laskenut jyrkimmin (19) ja että nuorten mahdollisuudet ovat vähentyneet, koska koulutus- tai työharjoittelumahdollisuuksia ei ole riittävästi; ottaa huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa epävarmoissa työsuhteissa olevat työntekijät ovat olleet erityisen alttiita työpaikkojen menettämiselle pandemian vuoksi eikä heillä ole ollut riittävää sosiaaliturvaa; katsoo, että kohtuuhintaiseen, helposti saatavaan, osallistavaan ja laadukkaaseen ammatilliseen koulutukseen on investoitava enemmän, jotta jokainen voi hankkia soveltuvat taidot ja pätevyyden, mukaan lukien vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä tarvittavat taidot ja pätevyys; ottaa huomioon, että yksi tärkeimmistä painopisteistä on välttää tilanne, jossa nuorista tulee ”menetetty sukupolvi”; katsoo, että toimintapolitiikat, jotka lisäävät sukupolvien välistä eriarvoisuutta, heikentävät hyvinvointijärjestelmämme kestävyyttä ja demokratiaamme;

| H. | katsoo, että työmarkkinoiden digitalisointi tarjoaa mahdollisuuden, jonka etuja olisi hyödynnettävä samalla kun varmistetaan, että etätyö ja työajan joustavuus eivät johda työntekijöiden oikeuksien loukkaamiseen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että työmarkkinoiden digitalisointi tarjoaa mahdollisuuden, jonka etuja olisi hyödynnettävä samalla kun varmistetaan, että etätyö ja työajan joustavuus eivät johda työntekijöiden oikeuksien loukkaamiseen;

| I. | katsoo, että työajan lyhentämisjärjestelyt, jotka voidaan aktivoida kriisitilanteessa ja jotka mahdollistavat talouden ja henkilöresurssien rakenteellisen mukauttamisen, ovat ratkaisevan tärkeitä; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vahva osallistuminen estäisi odottamattomat tilanteet, joissa henkilö ei täytä järjestelyyn osallistumisen ehtoja; ottaa huomioon, että nämä työpaikkojen säilyttämistä koskevat järjestelyt ovat edelleen lieventäneet työmarkkinoiden muutoksia ja kattoivat helmikuussa 2021 arviolta 5,6 prosenttia työvoimasta, kun lokakuussa 2020 niiden osuus oli noin 5 prosenttia viimeisimpien sulkutoimien vuoksi (20); |
| --- | --- |

I.

katsoo, että työajan lyhentämisjärjestelyt, jotka voidaan aktivoida kriisitilanteessa ja jotka mahdollistavat talouden ja henkilöresurssien rakenteellisen mukauttamisen, ovat ratkaisevan tärkeitä; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vahva osallistuminen estäisi odottamattomat tilanteet, joissa henkilö ei täytä järjestelyyn osallistumisen ehtoja; ottaa huomioon, että nämä työpaikkojen säilyttämistä koskevat järjestelyt ovat edelleen lieventäneet työmarkkinoiden muutoksia ja kattoivat helmikuussa 2021 arviolta 5,6 prosenttia työvoimasta, kun lokakuussa 2020 niiden osuus oli noin 5 prosenttia viimeisimpien sulkutoimien vuoksi (20);

| J. | ottaa huomioon, että pandemia on selvästi osoittanut sellaisen integroidun hoidon merkityksen, jossa keskitytään laadukkaiden palvelujen tarjoamiseen koko eliniän ajan ja kiinnitetään erityistä huomiota lasten, vammaisten henkilöiden, haavoittuvassa asemassa olevien ja vanhusten hoitoon; ottaa huomioon, että sulkutoimien aikana naiset tekivät suurimman osan palkattomasta työstä, vaikka miehet osallistuivat kotitöihin useammin kuin aiemmin (21) (naiset käyttivät 18,4 tuntia viikossa ruoanlaittoon ja kotitöihin, kun miesten vastaava luku oli 12,1 tuntia, kun taas ennen pandemiaa naiset käyttivät näihin tehtäviin 15,8 tuntia ja miehet 6,8 tuntia); ottaa huomioon, että kriisi on saattanut pahentaa terveydenhuolto- ja hoiva-alan henkilöstöpulaa, joka koetteli eräitä jäsenvaltioita jo ennen pandemiaa (22) ja joka johtui investointien puutteesta ja/tai väestörakenteen muutoksen ennakoimatta jättämisestä; toteaa, että henkilöstöpula johtuu myös pandemiasta aiheutuneesta valtavasta työpaineesta ja henkisestä stressistä (23); ottaa huomioon, että terveys- ja sosiaalipalvelujen työmarkkinaosapuolet vaativat erinäisiä parannuksia terveys- ja sosiaalipalvelujen tarjoamiseen selviytymiskyvyn ja varautumisen varmistamiseksi (24); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pandemia on selvästi osoittanut sellaisen integroidun hoidon merkityksen, jossa keskitytään laadukkaiden palvelujen tarjoamiseen koko eliniän ajan ja kiinnitetään erityistä huomiota lasten, vammaisten henkilöiden, haavoittuvassa asemassa olevien ja vanhusten hoitoon; ottaa huomioon, että sulkutoimien aikana naiset tekivät suurimman osan palkattomasta työstä, vaikka miehet osallistuivat kotitöihin useammin kuin aiemmin (21) (naiset käyttivät 18,4 tuntia viikossa ruoanlaittoon ja kotitöihin, kun miesten vastaava luku oli 12,1 tuntia, kun taas ennen pandemiaa naiset käyttivät näihin tehtäviin 15,8 tuntia ja miehet 6,8 tuntia); ottaa huomioon, että kriisi on saattanut pahentaa terveydenhuolto- ja hoiva-alan henkilöstöpulaa, joka koetteli eräitä jäsenvaltioita jo ennen pandemiaa (22) ja joka johtui investointien puutteesta ja/tai väestörakenteen muutoksen ennakoimatta jättämisestä; toteaa, että henkilöstöpula johtuu myös pandemiasta aiheutuneesta valtavasta työpaineesta ja henkisestä stressistä (23); ottaa huomioon, että terveys- ja sosiaalipalvelujen työmarkkinaosapuolet vaativat erinäisiä parannuksia terveys- ja sosiaalipalvelujen tarjoamiseen selviytymiskyvyn ja varautumisen varmistamiseksi (24);

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut, että sukupuolten tasa-arvoa ei otettu riittävästi huomioon EU:n talousarviosyklissä; ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on suositellut, että komissio arvioi, otetaanko sukupuolten tasa-arvo huomioon jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja raportoi siitä; ottaa huomioon, että Next Generation EU -välineessä käsitellään vihreää ja digitaalista siirtymää, joka vaikuttaa pääasiassa miesvaltaisiin aloihin ja ammatteihin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut, että sukupuolten tasa-arvoa ei otettu riittävästi huomioon EU:n talousarviosyklissä; ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on suositellut, että komissio arvioi, otetaanko sukupuolten tasa-arvo huomioon jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja raportoi siitä; ottaa huomioon, että Next Generation EU -välineessä käsitellään vihreää ja digitaalista siirtymää, joka vaikuttaa pääasiassa miesvaltaisiin aloihin ja ammatteihin;

| L. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen sosiaalisen ulottuvuuden osalta elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistetaan yleinen tavoite edistää unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta parantamalla jäsenvaltioiden selviytymiskykyä, kriisivalmiutta, sopeutumiskykyä ja kasvupotentiaalia, lieventämällä kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, edistämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa ja ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä, palauttamalla ja edistämällä kestävää kasvua ja edistämällä laadukkaiden työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen sosiaalisen ulottuvuuden osalta elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistetaan yleinen tavoite edistää unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta parantamalla jäsenvaltioiden selviytymiskykyä, kriisivalmiutta, sopeutumiskykyä ja kasvupotentiaalia, lieventämällä kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, edistämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa ja ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä, palauttamalla ja edistämällä kestävää kasvua ja edistämällä laadukkaiden työpaikkojen luomista;

| M. | ottaa huomioon, että digitalisaation ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaiset maailmanlaajuiset haasteet jatkuvat covid-19-kriisistä riippumatta ja edellyttävät oikeudenmukaista siirtymää, jotta ketään ei jätetä jälkeen; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viimeisimmän raportin mukaan ilmastonmuutos, ilmaston lämpeneminen ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen kiihtyvät eksponentiaalisesti; ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ja työntekijät kokevat entistä voimakkaammin ja useammin ilmastonmuutoksen ja äärimmäisten sääilmiöiden seuraukset; ottaa huomioon, että vuodelle 2030 asetettuja hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita on nostettu hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä; katsoo, että hillitsemis- ja sopeutumistoimien lisääminen edellyttäisi unionin talouden ja kansallisten talouksien ja työmarkkinoiden perusteellista muutosta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että digitalisaation ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaiset maailmanlaajuiset haasteet jatkuvat covid-19-kriisistä riippumatta ja edellyttävät oikeudenmukaista siirtymää, jotta ketään ei jätetä jälkeen; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viimeisimmän raportin mukaan ilmastonmuutos, ilmaston lämpeneminen ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen kiihtyvät eksponentiaalisesti; ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ja työntekijät kokevat entistä voimakkaammin ja useammin ilmastonmuutoksen ja äärimmäisten sääilmiöiden seuraukset; ottaa huomioon, että vuodelle 2030 asetettuja hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita on nostettu hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä; katsoo, että hillitsemis- ja sopeutumistoimien lisääminen edellyttäisi unionin talouden ja kansallisten talouksien ja työmarkkinoiden perusteellista muutosta;

| N. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen erityistavoitteena on antaa jäsenvaltioille rahoitustukea niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi; toteaa tämän tarkoittavan sitä, että kaikkien suunnitelmissa esitettyjen toimien (myös digitaaliset ja vihreät investoinnit) ja sovittujen uudistusten on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita, laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä; toteaa, että toimet, jotka eivät edistä näiden sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista, eivät ole elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen erityistavoitteena on antaa jäsenvaltioille rahoitustukea niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi; toteaa tämän tarkoittavan sitä, että kaikkien suunnitelmissa esitettyjen toimien (myös digitaaliset ja vihreät investoinnit) ja sovittujen uudistusten on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita, laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä; toteaa, että toimet, jotka eivät edistä näiden sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista, eivät ole elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimusten mukaisia;

| O. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaan kansallisten suunnitelmien on oltava johdonmukaisia EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityjen asiaankuuluvien maakohtaisten haasteiden ja painopisteiden sekä neuvoston uusimmassa suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaan kansallisten suunnitelmien on oltava johdonmukaisia EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityjen asiaankuuluvien maakohtaisten haasteiden ja painopisteiden sekä neuvoston uusimmassa suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa;

| P. | ottaa huomioon, että sosiaalisesti kestävät uudistukset perustuvat solidaarisuuteen, integraatioon, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, vaurauden oikeudenmukaiseen jakautumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, laadukkaaseen julkiseen koulutusjärjestelmään kaikille, laadukkaisiin työpaikkoihin ja kestävään kasvuun – tämä on malli, jolla varmistetaan tasa-arvo ja sosiaalinen suojelu, lisätään haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien vaikutusmahdollisuuksia, tehostetaan osallistumista ja kansalaisuutta ja parannetaan kaikkien elintasoa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sosiaalisesti kestävät uudistukset perustuvat solidaarisuuteen, integraatioon, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, vaurauden oikeudenmukaiseen jakautumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, laadukkaaseen julkiseen koulutusjärjestelmään kaikille, laadukkaisiin työpaikkoihin ja kestävään kasvuun – tämä on malli, jolla varmistetaan tasa-arvo ja sosiaalinen suojelu, lisätään haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien vaikutusmahdollisuuksia, tehostetaan osallistumista ja kansalaisuutta ja parannetaan kaikkien elintasoa;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on nopeuttanut Euroopan ja kansallisten talouksien digitaalista siirtymää ja uusien työmenetelmien kehittämistä; katsoo, että digitalisaation, robotisaation, automatisaation ja tekoälyn on hyödytettävä työntekijöitä ja yhteiskuntaa parantamalla työoloja ja elämänlaatua, varmistamalla työ- ja yksityiselämän hyvä tasapaino, luomalla parempia työllistymismahdollisuuksia ja edistämällä sosioekonomista lähentymistä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on nopeuttanut Euroopan ja kansallisten talouksien digitaalista siirtymää ja uusien työmenetelmien kehittämistä; katsoo, että digitalisaation, robotisaation, automatisaation ja tekoälyn on hyödytettävä työntekijöitä ja yhteiskuntaa parantamalla työoloja ja elämänlaatua, varmistamalla työ- ja yksityiselämän hyvä tasapaino, luomalla parempia työllistymismahdollisuuksia ja edistämällä sosioekonomista lähentymistä;

| 1. | muistuttaa, että perussopimusten mukaan unioni pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, täystyöllisyyttä, terveellisiä ja turvallisia työympäristöjä ja -oloja sekä sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous, korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen, tieteellisen ja teknologisen kehityksen edistäminen, köyhyyden ja eriarvioisuuden poistaminen, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuminen ja ylöspäin tapahtuvan lähentymisen, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen suojelun, naisten ja miesten tasa-arvon, sukupolvien välisen yhteisvastuun sekä lasten ja vammaisten henkilöiden oikeuksien suojelun edistäminen; vaatii, että näiden tavoitteiden on oltava yleisiä painopisteitä EU:n pitkän aikavälin kestävän kasvun strategialle YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti ja niillä on tuettava jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmia; kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalainen ohjausjakso on näiden tavoitteiden ja strategioiden mukainen, mikä tekee eurooppalaisesta ohjausjaksosta aidosti kattavan välineen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti yleisen poikkeuslausekkeen, uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -välineen tarjoamia mahdollisuuksia tukea vaikeuksissa olevia ja maksukyvyttömiä yrityksiä erityisesti parantamalla pk-yritysten rahoituksen saantia, turvaamalla EU:ssa työskentelevien henkilöiden työpaikat ja työolot sekä tukemalla yrityksiä ja työntekijöitä vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että talouspolitiikkaa ei voida analysoida vain puhtaasti makrotaloudellisesta näkökulmasta, joka keskittyy perinteisiin kasvun, velan, budjettivajeen ja työllisyysasteen indikaattoreihin, ja että analyysissa olisi käsiteltävä pitkän aikavälin taloudellisen ja yhteiskunnallisen epätasapainon perussyitä; vaatii, että eurooppalaisen ohjausjakson on perustuttava yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikat ovat yhtä tärkeitä; katsoo, että myös ilmastopolitiikalle on annettava merkittävä rooli; kehottaa varmistamaan eurooppalaisessa ohjausjaksossa jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin ja huolehtimaan siitä, että ne etenevät samaan suuntaan kohti ilmastoneutraalia ja digitaalisempaa taloutta, jossa ketään ei jätetä jälkeen, sekä edistämään sosiaalista edistystä, kestävää kehitystä ja hyvinvointia lisäävää rakennemuutosta; korostaa, että on tärkeää pitää mielessä talouspolitiikan vaikutukset, jotta voidaan estää kielteiset sosiaaliset seuraukset ja kielteiset vaikutukset sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, myös monille haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, ja siten demokratioillemme ja Eurooppa-hankkeellemme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä EU:n johtajien sitoutumista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon ja EU:n kolmen uuden yleistavoitteen saavuttamiseen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma pannaan täytäntöön oikea-aikaisesti ja tinkimättömästi konkreettisten toimien ja saavutusten avulla, ja varmistamaan, että jokainen ehdotus saavuttaa tavoitteensa; vaatii, että indikaattorit kattavat sosiaaliset riskit, jotka johtuvat pandemian vaikutuksista talouteen, työllisyyteen ja terveyteen ja joita vihreä ja digitaalinen siirtymä voi aiheuttaa ihmisille ja työntekijöille; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden seuranta ja uusi sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu mahdollistavat näiden riskien kattavamman seurannan, mutta niissä ei esitetä selkeitä tavoitteita EU:n toimien vaikutusten mittaamiseksi; kannattaa vahvaa, kestävää ja osallistavaa taloudellista ja sosiaalista elpymistä ja nykyaikaistamista koskevaa kunnianhimoista ohjelmaa, joka kulkee käsi kädessä Euroopan sosiaalisen mallin vahvistamisen kanssa, jotta kaikki ihmiset voivat hyötyä vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä ja elää ihmisarvoista elämää; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan kunnianhimoisia kansallisia tavoitteita, jotka kunkin maan lähtötilanne asianmukaisesti huomioon ottaen edistävät asianmukaisesti EU:n tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ottamaan opiksi tästä kriisistä ja pyrkimään siihen, että EU:ssa pannaan täytäntöön parannettu kestävä hallintorakenne, joka perustuu solidaarisuuteen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja integraatioon, vaurauden oikeudenmukaiseen jakautumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, korkealaatuisiin julkisiin palveluihin, mukaan lukien julkinen, universaali ja korkealaatuinen koulutusjärjestelmä, laadukkaaseen työllisyyteen ja kestävään kasvuun; kehottaa komissiota ennen yleisen poikkeuslausekkeen käytöstä poistamista koskevan päätöksen tekemistä harkitsemaan paitsi kokonaisarviota talouden tilasta määrällisten kriteerien perusteella myös sellaisen kokonaisarvion laatimista, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon taustalla oleva eriarvoisuus sekä asianomaisten jäsenvaltioiden työllisyys-, sosiaali- ja terveystilanne; katsoo, että EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu olisi mieluiten tehtävä ennen yleisen poikkeuslausekkeen käytöstä poistamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että tietyt vuoden 2008 rahoitus- ja talouskriisin seurauksena tehdyt poliittiset valinnat ja finanssipolitiikat ovat saattaneet johtaa siihen, että joidenkin jäsenvaltioiden terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmät eivät olleet valmistautuneet riittävästi pandemian torjuntaan; korostaa, että tarvitaan lisäkriteerejä, erityisesti sellaisia, joissa otetaan huomioon kestävien julkisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien investointien ja julkisen ja yksityisen sektorin taloudellisen toiminnan ja sosiaalisen edistyksen tarve Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa; katsoo, että pelkkä talouskriisiä edeltäneen taloudellisen toiminnan taso ei välttämättä riitä vakiinnuttamaan kestävää elpymistä; korostaa, että nykyiset välineet eivät ehkä riitä vastaamaan riskeihin, joita ovat talouden pysähtyminen, lisääntyvä eriarvoisuus ja sosiaaliset ja alueelliset erot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että covid-19-pandemia on vaikuttanut kaikkien EU:n kansalaisten ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien hyvinvointiin; muistuttaa, että komission puheenjohtaja on sitoutunut asettamaan kestävyyden, sosiaalisen osallisuuden ja kansalaisten hyvinvoinnin EU:n talousstrategian ytimeen (25); katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että Euroopassa on jatkossakin maailman edistyneimmät sosiaaliturvajärjestelmät, että siitä tulee ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa ja että se on elinvoimainen innovoinnin ja kilpailukykyisen yrittäjyyden keskus; muistuttaa, että sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen eriarvoisuus jäsenvaltioiden välillä ja sisällä on syventynyt viime vuosikymmenen aikana; pyytää komissiota sisällyttämään sosiaalisen ja ekologisen epätasapainon ohjausjakson yhteydessä tekemäänsä analyysiin; kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan EU:n finanssipoliittisten sääntöjen tarkistamiseen, jotta voidaan edistää kestäviä sosiaalisia ja kasvua edistäviä investointeja samalla kun säilytetään kestävä julkinen talous ja vankat sosiaaliturvajärjestelmät; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien riittävyyden ja kestävyyden tärkeydestä; panee merkille G20-maiden 9. ja 10. heinäkuuta 2021 antaman tiedonannon ja G20-maiden sitoutumisen tehokkaaseen maailmanlaajuiseen vähimmäisveroon, kuten OECD:n ja G20:n osallistavassa kehyksessä veropohjan rapautumisesta ja voitonsiirrosta (BEPS) esitettiin 1. heinäkuuta 2021 annetussa lausumassa kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisaatiosta aiheutuvien verohaasteiden ratkaisemiseksi; odottaa mielenkiinnolla komission ehdotusta siitä, miten kansainvälinen sopimus voidaan saattaa osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta vältetään aggressiivinen verosuunnittelu ja varmistetaan oikeudenmukaisuus keskiluokkaa ja työssäkäyviä ihmisiä kohtaan EU:ssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että olennaisten palvelujen, kuten veden ja energian, saatavuus on ratkaisevan tärkeää sosiaalisen osallisuuden ja terveyttä koskevien perusnormien varmistamiseksi; kehottaa toteuttamaan tukitoimenpiteitä, joilla varmistetaan keskeisten palvelujen osallistava ja kohtuuhintainen saatavuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään ehdotuksia energiaköyhyyden ongelmaan puuttumiseksi asianmukaisesti vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden yhteydessä ja arvioimaan energiamarkkinoita, jotta voidaan välttää energian hintojen nousun kielteiset vaikutukset pk-yritysten kilpailukykyyn ja kotitalouksiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että hyvin suunnitellut työn verotusjärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä, jotta varmistetaan työntekijöiden korkeatasoinen suoja riskeiltä ja sairauksilta sekä vanhuuseläkkeiden tarjoaminen; katsoo, että verojärjestelmät olisi suunniteltava siten, että vähennetään eriarvoisuutta, edistetään oikeudenmukaisuutta ja suojellaan kotitalouksia, ja katsoo, että ne olisi tasapainotettava, jotta järjestelmät olisivat oikeudenmukaisempia ja tehokkaampia; korostaa, että verotuloilla voitaisiin rahoittaa keskeisiä painopisteitä ja auttaa vastaamaan jäsenvaltioiden finanssipoliittisiin haasteisiin ja edistää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta ja riittävyyttä kaikille ja varmistamalla niiden pitkän aikavälin rahoitus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään todellisiin toimiin veronkierron ja veropetosten torjumiseksi merkittävänä keinona vähentää taloudellista eriarvoisuutta ja parantaa verotulojen keruuta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että sosiaaliset tavoitteet, sosiaalinen edistys, hyvinvointi ja kestävyys on tärkeää integroida paremmin kaikkiin EU:n politiikkoihin, erityisesti EU:n talousarviosuunnitteluun, millä varmistetaan julkisten menojen ja investointien johdonmukaisuus sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden kanssa ja määritetään budjetointivalintojen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset; kehottaa komissiota sisällyttämään kestävyyden ja hyvinvoinnin vuotuiseen kestävän kasvun strategiaan ja maakohtaisiin suosituksiin ja korostamaan EU:n politiikkatoimien sosiaalisia vaikutuksia vaikutustenarvioinnissaan; korostaa, että eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä on tärkeää vahvistaa kattavaa ja yhdennettyä kehystä kiinnittäen erityistä huomiota yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ja syrjäytyneimpiin ryhmiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että covid-19-kriisi on paljastanut puutteita sosiaalisen suojelun saatavuudessa ja korostanut, että on tärkeää edistää parempaa selviytymiskykyä esimerkiksi parantamalla vähimmäistulojärjestelmien ja eläkkeiden riittävyyttä ja kattavuutta sekä helpottamalla kelpoisuusehtoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on huolissaan pandemiasta ja sen taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista johtuvasta ylivelkaantumisesta ja korostaa, että ihmisiä ja pk-yrityksiä on suojeltava ylivelkaantumiselta; kehottaa parantamaan edelleen velkaneuvontapalveluja ja velkaantumiselta suojautumista koskevia palveluja sekä lisäämään taloustietoisuutta; katsoo, että komission 2. kesäkuuta 2021 antamassa tiedonannossa mainittujen järjestämättömien lainojen osalta olisi tuettava eurooppalaisia pk-yrityksiä, työntekijöitä ja kotitalouksia; toteaa, että elpymis- ja palautumistukiväline tarjoaa mahdollisuuden tukea elpymistä lisäinvestoinneilla ja -uudistuksilla; korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön politiikan välineitä, joilla puututaan siihen, miten pienituloiset kotitaloudet, joilla on vaikeuksia maksaa laskunsa ja saada rahat riittämään, voivat selviytyä pandemian vaikutuksista ja välttää köyhyysloukun; |
| --- | --- |

13.

Kestävyyttä, sosiaalista osallisuutta ja ihmisten hyvinvointia edistävä eurooppalainen ohjausjärjestelmä 2022

| 14. | katsoo, että elpymis- ja palautumissuunnitelmien, julkisen velan nopean kasvun sekä vakaus- ja kasvusopimuksen tulevan uudistuksen ja ohjausjaksoprosessin yhteydessä parlamentin ehdotus sellaisesta kestävää hyvinvointia ja sosiaalista edistystä koskevasta sopimuksesta, jolla sosiaalisista ja kestävistä tavoitteista tehdään pakollisia YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, on tullut tärkeämmäksi kuin koskaan; toteaa tässä yhteydessä, että kestävää kasvua, työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä koskeva kestävän kehityksen tavoite 8 on osoittautunut liikkeellepanevaksi tekijäksi koko YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että kestävällä, älykkäällä ja osallistavalla kasvulla on varmistettava kestävä finanssipolitiikka keskipitkällä aikavälillä ja että EU:n talous- ja sosiaalipolitiikoilla pyritään pitkäkestoiseen elpymiseen tekemällä talouksistamme ja yhteiskunnistamme kestävämpiä, osallistavampia, selviytymiskykyisempiä ja paremmin valmistautuneita vihreään ja digitaaliseen siirtymään; korostaa tässä yhteydessä, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano auttaa vahvistamaan kaikkien unionin politiikkojen sosiaalista ulottuvuutta ja varmistamaan osallistavan elpymisen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaalisen ohjauksen lisääminen erityisesti verosääntöjen lähentämisen kautta olisi elpymisen liikkeellepaneva voima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on samaa mieltä EU:n johtajien kanssa siitä, että EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän osalta on arvioitava säännöllisesti korkeimmalla poliittisella tasolla edistymistä vuodelle 2030 asetettujen yleistavoitteiden saavuttamisessa ja ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä (26); katsoo, että ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä työ- ja sosiaaliministerit sekä talous- ja valtiovarainministerit olisi otettava yhtäläisesti mukaan, jotta talous-, sosiaali- ja työllisyyskysymyksiä käsiteltäisiin samanarvoisina eurooppalaisessa ohjausjaksossa; on yhtä mieltä neuvoston kanssa siitä, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano vahvistaa unionin pyrkimyksiä kohti digitaalista, vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää, edistää ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista ja taloudellista lähentymistä ja vastaa väestörakenteen haasteisiin ja että sosiaalinen ulottuvuus, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen ovat aina olleet erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden ytimessä; katsoo, että sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu on uudistettava osana talouspolitiikan EU-ohjausjakson koordinointikehystä, jotta voidaan seurata edistymistä näissä asioissa ja mukauttaa tulostaulu pandemian jälkeiseen tilanteeseen sekä sovittaa se yhteen elpymis- ja palautumistukiprosessin kanssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että politiikan suuntaus ja hallintoon perustuva lähestymistapa, jonka tavoitteena on asettaa ihmiset ja heidän hyvinvointinsa politiikan ja päätöksenteon keskiöön, ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan unionin tulevaisuudelle; vaatii komissiota esittämään tätä varten kattavan ehdotuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti joukko erityisiä sosiaalisia, ekologisia ja taloudellisia tavoitteita, joiden olisi heijastettava EU:n asiaankuuluvia kansainvälisiä ja sisäisiä sitoumuksia, mukaan lukien ne, jotka perustuvat parlamentin 17. joulukuuta 2020 antamaan päätöslauselmaan vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (27), YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, Pariisin sopimukseen, eurooppalaisen ilmastolain tavoitteeseen kasvihuonekaasuneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja siihen liittyviin välitavoitteisiin, Euroopan unionin perusoikeuskirjaan, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja EU:n sitoumukseen poistaa köyhyys Euroopasta vuoteen 2050 mennessä EU:n köyhyydenvastaisen lain avulla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että on tarpeen toteuttaa jatkotoimia vuonna 2016 annetun lausuman ”Uusi alku työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle” johdosta ja tarkastella keinoja varmistaa työmarkkinaosapuolten osallistuminen eurooppalaisen ohjausjakson hallinnointiin, joka on tähän mennessä ollut riittämätöntä, ja jakaa siten uudistustavoitteet työntekijöiden ja yritysten kanssa ja helpottaa tällä tavalla niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteisen ehdotuksen talous-, sosiaali-, ympäristö- ja ilmastopolitiikan edistymistä mittaavista vaihtoehtoisista indikaattoreista, joilla täydennetään BKT:tä hyvinvoinnin mittarina, jotta kasvu olisi osallistavaa ja kestävää; katsoo, että sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun on sisällytettävä lisäindikaattoreita, jotka kuvastavat täysin eriarvoisuuden suuntauksia ja syitä; korostaa, että tässä prosessissa on tärkeää ottaa huomioon yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja syrjäytyneimpien jäsenten edut; korostaa, että työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan päätöksentekoprosessiin elpymiseen tähtäävien strategisten toimien käynnistämiseksi; katsoo, että mitkään tähän liittyvät toimet eivät saa vaikuttaa työmarkkinaosapuolten itsenäisyyteen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa tarvetta mitata ympäristön pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen sosiaalisia vaikutuksia; kehottaa turvaamaan oikeuden terveyteen ja terveelliseen ympäristöön EU:n tasolla, koska tämä oikeus on olennaisen tärkeä useimpien muiden perusoikeuksien, kuten oikeuden ruokaan, asuntoon ja työhön, toteutumisen varmistamiseksi ja osallistavan siirtymän saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

21.

Suojelusta vihreisiin, digitaalisiin ja laadukkaisiin työpaikkoihin: kunnianhimoisen Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman tarve

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ammattiliitoilla on pääsy työpaikoille ja itse työntekijöiden luokse myös siellä, missä työtä tehdään digitaalisesti; korostaa tarvetta taata, että kaikilla työntekijöillä, myös digitaalitalouden työntekijöillä, on oikeus työehtosopimusneuvotteluihin ja työtaistelutoimiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on samaa mieltä Euroopan johtajien kanssa siitä, että työttömyyden ja eriarvoisuuden lisääntyessä pandemian vuoksi on tärkeää kanavoida määrärahoja sinne, missä niitä eniten tarvitaan, jotta voidaan vahvistaa talouksiamme ja keskittää politiikkatoimet laadukkaiden palvelujen yhdenvertaiseen saatavuuteen, jotta voidaan parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia, parantaa työpaikkojen laatua ja luoda laadukkaita työpaikkoja, edistää yrittäjyyttä sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja vähentää köyhyyttä ja syrjäytymistä; korostaa, että Euroopan elpymisen tukemiseen käytettävissä olevat poikkeukselliset määrärahat ovat mahdollisuus, jota ei voi jättää käyttämättä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa covid-19-kriisin kielteisiä vaikutuksia Euroopan työmarkkinoihin ja siitä johtuvia ennennäkemättömiä työpaikkojen menetyksiä erityisesti strategisilla aloilla sekä siihen liittyvää köyhyyden lisääntymistä ja elintasoeroja, jotka vaikuttavat erityisesti nuoriin, naisiin ja vähän koulutettuihin sekä epävarmoissa työsuhteissa oleviin työntekijöihin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että jäsenvaltioiden ennustetaan saavuttavan kriisiä edeltäneen neljännesvuosittaisen tuotantotasonsa vuoden 2022 loppuun mennessä; painottaa, että jotta elpyminen olisi kestävää, on olennaisen tärkeää, että luodaan laadukkaita työpaikkoja myös keskitason ja matalan osaamistason työntekijöille ja erityisesti naisille ja nuorille siten, että työpaikat jakautuvat tasaisesti kaikkialle Eurooppaan, jotta estetään alueiden välistä epätasapainoa, koska on osoitettu, että laadukkaat työpaikat ovat välttämättömiä yhteiskuntiemme ja talouksiemme selviytymiskyvyn kannalta; katsoo, että työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli työmarkkinoiden kehityksen ennakoinnissa ja joustavan siirtymän varmistamisessa rakennemuutosten koettelemille työntekijöille; katsoo, että työehtosopimusneuvottelujen rakenteiden vahvistaminen kaikilla tasoilla on olennaisen tärkeää laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että laadukas koulutus ja hyvin koulutettu työvoima sekä sitoutuminen tutkimukseen ja innovointiin ovat kestävän elpymisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edellytys; huomauttaa, että keskitason ja matalan osaamistason työntekijöille on annettava mahdollisuus uudelleen- ja täydennyskoulutukseen; vaatii, että etusijalle on asetettava kestävät investoinnit laadukkaaseen oppisopimuskoulutukseen, aikuisten osallistumiseen elinikäiseen oppimiseen ja työntekijöiden koulutukseen; huomauttaa, että osallistava talouden elpyminen edellyttää kestäviä julkisia ja yksityisiä investointeja, joilla varmistetaan työttömien ja heikosti koulutettujen pääsy koulutukseen, jotta he voivat hankkia sertifioidut perustaidot, ammatilliset taidot ja avaintaidot, jotka johtavat pätevöitymiseen ja urasiirtymiin; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää vahvistaa EU:n koulutusohjelmia, mukauttaa koulutus yhteiskunnan ja talouden tarpeisiin sekä tukea työntekijöitä ja opettajia, ja tähdentää digitaaliseen, vihreään ja sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävien investointien merkitystä; korostaa, että EU:n osaamisohjelman toteuttaminen kaikille on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua osaamisvajeeseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan toimensa, jotta voidaan investoida kohtuuhintaiseen, saatavilla olevaan, osallistavaan ja laadukkaaseen ammatilliseen koulutukseen, vahvistaa täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevia toimenpiteitä, mukaan lukien digitaaliset ja monialaiset taidot, sekä edistää elinikäistä oppimista työntekijöiden valmistelemiseksi vastaamaan vihreän ja digitaalisen siirtymän työmarkkinoilla synnyttämiin tarpeisiin; korostaa, että tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen on keskeistä torjuttaessa osaamisvajetta ja osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla; pitää myönteisenä, että tässä ehdotuksessa otetaan käyttöön palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä; kehottaa hyväksymään nämä toimenpiteet nopeasti sukupuoleen perustuvan eriarvoisuuden lisääntymisen ehkäisemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään naisten yrittäjyyttä ja helpottamaan naisten mahdollisuuksia saada rahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään kiireellisesti neuvottelut naisten johtokuntapaikkoja koskevasta direktiivistä neuvostossa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että EU:n työntekijöitä suojellaan lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritellyillä asianmukaisilla vähimmäispalkoilla kansallisten perinteiden ja käytäntöjen mukaisesti ja että heille taataan kohtuullinen elintaso riippumatta siitä, missä he työskentelevät; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista EU:ssa, jolla pyritään lisäämään työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta, torjumaan työssäkäyvien köyhyyttä ja lisäämään ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää tarpeellisena lisätä julkisten työvoimapalvelujen taloudellisia ja henkilöresursseja; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita julkisten työvoimapalvelujen tuloksellisuuden hallintamekanismeja, jotta voidaan arvioida niiden työmarkkinaohjelmien vaikutusta ja tutkia parannuskeinoja; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan julkisille työvoimapalveluilleen teknisiä ratkaisuja, joiden avulla ne voivat virtaviivaistaa työnhakijoiden palkkaamista tehokkaammin ja arvioida heidän taitojaan ja sovittaa ne paremmin yhteen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että itsenäinen asuminen, laadukkaat sosiaali- ja työllisyyspalvelut, riittävä sosiaalinen suojelu ja vahvempi yhteisötalous ovat välttämättömiä kaikkien vammaisten henkilöiden ihmisarvoisen elämän kannalta, kuten vammaisten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa korostetaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään erityistä järjestelmää, jolla seurataan laadukkaiden työpaikkojen luomista kaikille toimialoille, mukaan lukien julkisilla investoinneilla luodut työpaikat, jossa olisi oltava erityinen vihreitä ja digitaalisia työpaikkoja koskeva osio ja jossa otetaan huomioon sukupuolinäkökulma ja syrjimättömyysnäkökulma; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi sovittava laadukkaiden ja vihreiden työpaikkojen luomista koskevasta ehdollisuuden järjestelmästä yrityksille, jotka pyrkivät saamaan julkisia varoja; kehottaa seuraamaan tiiviisti aktiivisia tiedotustoimia, jotta varmistetaan laadukkaista työpaikoista kauimpana olevien yhdenvertainen osallistuminen työmarkkinoille; korostaa, että EU:n julkisten varojen saamisen ehdoksi on asetettava työntekijöiden oikeuksien ja työehtosopimusten kunnioittaminen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla korjataan sosiaalisen suojelun järjestelmien puutteellinen saatavuus, erityisesti noudattamalla 8. marraskuuta 2019 annettua neuvoston suositusta sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (28); suhtautuu jälleen myönteisesti tämän suosituksen hyväksymiseen ensimmäisenä askeleena ja komission sitoumukseen vahvistaa sosiaalisen suojelun järjestelmiä Euroopassa, mutta korostaa, että sosiaalisen suojelun yleinen saatavuus on toteutettava käytännön tasolla, erityisesti nykyisissä vaikeissa oloissa; kehottaa komissiota esittämään EU:n sääntelykehyksen, jolla pyritään vahvistamaan ja varmistamaan alustatyöntekijöiden ja epätyypillisten työntekijöiden kunnolliset työolot, oikeudet ja sosiaalisen suojelun saatavuus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota päivittämään osuuskuntien ja yhteisötalouden yritysten perustamista ja kehittämistä koskevaa kehystään, sillä nämä korostavat luonnostaan oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että jos EU haluaa johtaa maailmanlaajuista kestävää ja osallistavaa elpymistä, nykyaikaistaa talouksiamme ja varmistaa laadukkaat työpaikat, on luotava miljoonia hyvin palkattuja työpaikkoja, myös keskitason ja matalan osaamistason työntekijöille, samalla kun turvataan ylöspäin tapahtuva, sosiaalinen ja taloudellinen lähentyminen ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, jotta kaikilla on mahdollisuus osallistua yhteiseen Eurooppa-hankkeeseen; korostaa, että tarvitaan lisää investointeja vihreään, digitaaliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin, julkisiin palveluihin, koulutukseen ja sosiaalipalveluihin sekä tutkimukseen, innovointiin ja hiilettömään teknologiaan ottaen huomioon mikroyritysten ja pk-yritysten erityisluonne, sillä ne ovat keskeisiä toimijoita Euroopan talousrakenteessa, jotta niiden innovointipotentiaalia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, samalla kun parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada julkista ja yksityistä rahoitusta ja varmistetaan kestävät ja kasvua edistävät investoinnit; kehottaa vahvistamaan teollisuusstrategian sosiaalisia ja kestäviä ulottuvuuksia ja keskittymään erityisesti laadukkaisiin työpaikkoihin ja strategisiin arvoketjuihin EU:ssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan covid-19-kriisin vakavista sosiaalisista vaikutuksista ja sen seurauksista työllisyyteen, erityisesti nuorten työllisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että kaikilla nuorilla eurooppalaisilla on pääsy koulutukseen ja työmarkkinoille; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota asettamaan nuorisotyöttömyyden torjunnan etusijalle etenkin Next Generation EU -elpymisvälineen yhteydessä, hyödyntämään täysimääräisesti nuorisotakuun ja Erasmus+ -ohjelman kaltaisten EU:n ohjelmien rahoitusvälineitä ja toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja nuorten työllistettävyyden parantamiseksi; korostaa lisäksi, että uusi Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille voitaisiin ottaa käyttöön vastauksena covid-19-kriisin työllisyysvaikutuksiin; kehottaa siksi jäsenvaltioita esittämään nopeasti komissiolle hakemuksia rahoituksesta, jolla tuetaan covid-19-kriisin vuoksi työpaikkansa menettäneitä eurooppalaisia työntekijöitä ja joka käytetään näiden ammattitaidon päivittämiseen ja uudelleenkoulutukseen ja työmarkkinoille palaamiseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden merkitystä ja painottaa, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus edistää talouskasvua ja yhteenkuuluvuutta unionissa ja luo työllistymismahdollisuuksia; korostaa lisäksi, että työvoiman liikkuvuuden on kuljettava käsi kädessä tasa-arvoisen kohtelun periaatteeseen perustuvien oikeudenmukaisten ja yhteisten sääntöjen kanssa; kehottaa komissiota tässä yhteydessä seuraamaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa; kehottaa komissiota analysoimaan aivovuotoja tietyillä alueilla ja aloilla ja tukemaan liikkuvia työntekijöitä varmistamalla oikeudenmukainen liikkuvuus sekä vahvistamalla oikeuksien ja etuuksien siirrettävyyttä; kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan täysin julkisten palvelujen digitalisointiin työvoiman oikeudenmukaisen liikkuvuuden helpottamiseksi erityisesti sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen osalta; pyytää siksi komissiota esittämään kunnianhimoisen ehdotuksen digitaalisesta EU:n sosiaaliturvapassista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että covid-19-kriisi on osoittanut, että on tarpeen kehittää EU:n yhteinen lähestymistapa terveyteen, myös työterveyteen; kehottaa luomaan Euroopan terveysunionin, jonka olisi perustuttava solidaarisuuden, strategisen riippumattomuuden ja yhteistyön periaatteisiin ja varmistettava, että kansanterveyttä koskevat näkökohdat asetetaan kaikkien perussopimuksissa vahvistettujen EU:n politiikkojen ja toimintojen luomisen ja täytäntöönpanon ytimeen, mukaan lukien kaikkien asiaankuuluvien politiikkojen järjestelmälliset terveysvaikutusten arvioinnit; pitää myönteisenä EU:n uudessa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa strategisessa kehyksessä asetettua kunnianhimoista tavoitetta, jonka mukaan työperäisten kuolemantapausten määrä nollataan; toistaa, että lisääntymiselle vaaralliset aineet on sisällytettävä karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin (29) soveltamisalaan ja että sen liitteeseen 1 on sisällytettävä vaaralliset lääkkeet, jotta terveydenhuollon työntekijöitä voidaan suojella paremmin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 15 mukaan eläkkeellä olevilla työntekijöillä ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on oikeus eläkkeeseen, joka takaa riittävät tulot, ja että kaikilla vanhuksilla on oikeus ihmisarvoisen elämän takaaviin varoihin; |
| --- | --- |

38.

Ohjausjakson ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien väliset synergiat

| 39. | korostaa, että maakohtaiset suositukset, jotka edistävät elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettujen sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista, on otettava huomioon kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja että kansallisia elpymis ja palautumissuunnitelmia koskevia maakohtaisia suosituksia on tulkittava siten, että ne edistävät asetuksen sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; vaatii, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien on edistettävä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, vihreän kehityksen ohjelmassa esitetyn EU:n kestävän kasvun strategian täytäntöönpanoa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden noudattamista; muistuttaa, että vuoden 2021 eurooppalaista ohjausjaksoa mukautettiin väliaikaisesti elpymis- ja palautumistukivälineen käynnistämiseksi; vaatii komissiota olemaan kunniahimoisempi sosiaalisen ulottuvuuden osalta ja varmistamaan maakohtaisten suositusten ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen yleisten ja erityisten tavoitteiden välisen johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan uudistusten ja investointien ”olisi johdettava laadukkaiden ja vakaiden työpaikkojen luomiseen [ja] heikommassa asemassa olevien ryhmien osallisuuteen ja integroitumiseen”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että yksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen tavoitteista on edistää laadukkaiden työpaikkojen luomista; korostaa, että kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien työvoimauudistusten on osaltaan parannettava korkealaatuisia työllistymismahdollisuuksia; kehottaa komissiota analysoimaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisia työmarkkinauudistuksia tässä nimenomaisessa asiassa; muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 152 artiklassa määrätään, että unioni tunnustaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten aseman ja edistää sitä ja kunnioittaa niiden itsenäisyyttä; varoittaa, että komission ei pitäisi millään tavoin puuttua kansallisiin työmarkkinaosapuolten vuoropuheluprosesseihin, joita toteutetaan kansallisten elpymis- ja palautussuunnitelmien mukaisten uudistusten yhteydessä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota sisällyttämään eurooppalaisen ohjausjakson sosiaali-indikaattoreiden tulostaulusta saatavat sosiaaliset indikaattorit (erityisesti ne, jotka liittyvät ihmisarvoiseen työhön, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin, vakaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin ja oikeudenmukaiseen liikkuvuuteen) elpymis- ja palautumistukivälineen yhteisiin indikaattoreihin, joita käytetään raportoitaessa edistymisestä sekä seurattaessa ja arvioitaessa kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia, sekä menetelmiin, joilla raportoidaan sosiaalisesta seurannasta, mukaan lukien lapsitakuu ja nuorisotakuu; korostaa, että parlamentti aikoo analysoida tarkasti delegoitua säädöstä, jota komissio esittää tästä asiasta, voidakseen todeta, ovatko sosiaaliset indikaattorit, tulostaulu ja sosiaalista seurantaa koskeva menetelmä tavoitteiden mukaisia, ja tarkistaa, ettei vastalauseisiin ole syytä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on avainasemassa tehokkaiden uudistusten ja investointien varmistamisessa erityisesti aloilla, joita siirtymät muuttavat perinpohjaisesti; korostaa, että sidosryhmien, kuten kansallisten parlamenttien, paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan, asianmukainen osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautussuunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon on ratkaisevaa niiden onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan sukupuolten tasa-arvo on valtavirtaistettava kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon ja että sukupuolten tasa-arvoa koskevaa raportointia ja valtavirtaistamista ei voida sekoittaa sosiaaliseen seurantaan ja sosiaalisiin investointeihin; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ansaitsee oman valtavirtaistamismenetelmänsä elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa, ja muistuttaa, että Euroopan tasa-arvoinstituutti on kehittänyt soveltuvan menetelmän; korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan myös investoiminen vahvaan hoivainfrastruktuuriin on olennaisen tärkeää siksi, että voidaan varmistaa sukupuolten tasa-arvo ja naisten taloudelliset vaikutusmahdollisuudet, rakentaa palautumiskykyisiä yhteiskuntia, torjua epävarmoja työoloja naisvaltaisilla aloilla, vauhdittaa laadukkaiden työpaikkojen luomista, ehkäistä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä kasvattaa bruttokansantuotetta, kun useammat naiset voivat tehdä palkkatyötä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa luomaan eurooppalaisen hoitostrategian, johon sisältyy vahva sukupuoliulottuvuus ja jossa olisi omaksuttava hoivaa koskeva kokonaisvaltainen ja elinikäinen lähestymistapa samalla kun suunnitellaan sekä virallisia että epävirallisia hoitajia sekä palkatonta hoivatyötä koskevia erityistoimenpiteitä ja -toimia; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä siitä, miten voidaan tukea yhteiskuntaryhmiä, joilla on erityisiä hoitotarpeita, ja miten hoitovastuukaudet voidaan sisällyttää eläkejärjestelmiin sukupuolten välisen eläke-eron kaventamiseksi; huomauttaa, että Eurofoundin mukaan pitkäaikaishoidon työntekijöiden osuus on kasvanut kolmanneksella viime vuosikymmenen aikana, mikä on jyrkässä ristiriidassa heidän jatkuvasti alhaisten palkkojensa kanssa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että hoivatyöntekijät saavat kohtuullisen palkan, koska pitkäaikaishoidon ja muiden sosiaalipalvelujen palkat ovat tällä hetkellä 21 prosenttia alle keskiarvon (30); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan vuoden 2021 pitkäaikaishoitoa koskevan raportin valossa uudistuksia, joissa käsitellään ”yhteisiä tavoitteita, jotka koskevat laadukkaan, kaikkien saatavilla olevan ja kohtuuhintaisen pitkäaikaishoidon varmistamista taloudellisesti kestävällä tavalla”; kehottaa toteuttamaan tehokkaita aktiivisia työmarkkina- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevia politiikkatoimia ihmisten yksityis- ja perhe-elämän turvaamiseksi, muun muassa saattamalla työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin (31) osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemalla sen täytäntöön, sekä antamaan ehdotuksen neuvoston suositukseksi hoidon tarjoamisesta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että on olennaisen tärkeää lisätä investointeja terveydenhuoltoon ja sosiaalipalveluihin, mukaan lukien työntekijöiden palkat, työolot ja koulutus, jotta voidaan parantaa rekrytointia ja työpaikkojen säilyttämistä sekä varmistaa riittävä henkilöstömäärä ja tarpeisiin suuntautuneet palvelut; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että merkittävä osa kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin tehtävistä investoinneista kohdennetaan terveydenhuollon parantamiseen, mukaan lukien työolot ja henkilöstömäärä, koulutustarpeisiin ja keskeisten palvelujen lisäämiseen, perusterveydenhuollon tarjonnan lujittamiseen sekä pitkäaikaishoidon ja muiden julkisten sosiaalipalvelujen tukemiseen; vaatii, että terveys- ja sosiaalialan stressitesteissä havaittuihin heikkouksiin puututaan kansallisissa elpymis- ja palautussuunnitelmissa, EU:n seuraavassa terveysalan toimintaohjelmassa (EU4Health) ja näitä aloja koskevissa maakohtaisissa suosituksissa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että kohtuuhintaisten asuntojen investointivaje on 57 miljardia euroa vuodessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaalista asuntotarjontaa on riittävästi ja kohtuuhintaan, jotta voidaan kattaa väestön asumistarpeet ja vähentää liian suuria asumiskustannuksia; kehottaa komissiota sisällyttämään tämän näkökulman maakohtaisiin suosituksiin; kehottaa tältä osin uudistamaan talouden ohjausjärjestelmää siten, että jäsenvaltiot voivat tehdä tarvittavia ympäristöä säästäviä ja sosiaalisia julkisia investointeja, mukaan lukien investoinnit, jotka liittyvät sosiaalisen, julkisen, kohtuuhintaisen ja energiatehokkaan asuntotuotannon kehittämiseen ja parantamiseen; korostaa, että asunnottomuus on yksi sosiaalisen syrjäytymisen äärimmäisimmistä muodoista; suhtautuu myönteisesti asunnottomuuden torjuntaa käsittelevän eurooppalaisen foorumin käynnistämiseen ja sen perimmäiseen tavoitteeseen lopettaa asunnottomuus vuoteen 2030 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kunnianhimoisia kansallisia strategioita, joihin sisältyy riittävä kansallinen ja EU:n rahoitus ja jotka perustuvat asunto ensin -periaatteeseen, jotta voidaan edistää asunnottomuuden ehkäisemistä ja tarjota mahdollisuus asianmukaiseen, turvalliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon; kehottaa komissiota ehdottamaan kattavaa köyhyyden vastaista strategiaa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään, että yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen kaikille kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon aikana olisi turvattava, mikä selittyy asianmukaisesti useissa EU:n jäsenvaltioissa esiintyvillä kasvavilla eriarvoisuuksilla; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon seurantaan jäsenvaltioiden asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen ja tasa-arvoelinten avustuksella; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä toimenpiteitä ja investointeja olisi arvioitava myös sosiaalisesta näkökulmasta, jotta estetään työpaikkojen häviäminen, työmarkkinoiden häiriintyminen ja keskitason ammattitaitoa vaativien työpaikkojen häviämisestä johtuva työllisyyden polarisoituminen ja varmistetaan, että yritysten digitalisaatiota ja vihreää siirtymää ei käytetä verukkeena työvoiman tarvetta vähentäville kustannusten alentamisen strategioille; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tähdentää, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat työnantajille ja ammattiliitoille keskeisiä välineitä, joilla vahvistetaan oikeudenmukaiset palkat ja työolot, ja että vahvat työehtosopimusneuvottelujärjestelmät tekevät jäsenvaltioista kestävämpiä talouskriisin aikoina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vaatii, että ohjausjakson valvontaan sisältyy työntekijöiden liikkuvuuden seuranta ja että työntekijöiden, erityisesti kausityöntekijöiden, oikeuksia kunnioitetaan; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_fi

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2021/05/08/the-sibiu-declaration/

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId =89&furtherNews=yes&newsId=9834

(7)  EUVL C 242, 10.7.2018, s. 24.

(8)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/fi/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/fi/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/ SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_FI.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fi&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_FI.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_fi

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.en.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1/language-en

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/ files/Position%20of%20EPSU%20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0371.

(28)  EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1.

(29)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Työntekijöiden suojeleminen asbestilta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 suosituksista komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT 152 ja 154 artiklan, jotka koskevat työmarkkinaosapuolten asemaa ja niiden kuulemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 152 ja 154 artiklan, jotka koskevat työmarkkinaosapuolten asemaa ja niiden kuulemista,

| — | ottaa huomioon SEUT 153 artiklan 1 ja 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 153 artiklan 1 ja 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 192 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 192 artiklan 1, 3, 4 ja 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 194 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 194 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 114 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 114 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT 169 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 169 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/148/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/148/EY (1),

| — | ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (2),

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (3),

| — | ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat juhlallisen julistuksen 17. marraskuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat juhlallisen julistuksen 17. marraskuuta 2017,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman asbestiperäisistä työterveysriskeistä ja mahdollisuuksista poistaa kaikki olemassa oleva asbesti (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman asbestiperäisistä työterveysriskeistä ja mahdollisuuksista poistaa kaikki olemassa oleva asbesti (5),

| — | ottaa huomioon komission käytännön ohjeet, jotka koskevat asbestinpoisto- ja kunnossapitotöihin osallistuville työntekijöille tiedottamista ja heidän koulutustaan ”Practical guidelines for the information and training of workers involved with asbestos removal or maintenance work” (2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission käytännön ohjeet, jotka koskevat asbestinpoisto- ja kunnossapitotöihin osallistuville työntekijöille tiedottamista ja heidän koulutustaan ”Practical guidelines for the information and training of workers involved with asbestos removal or maintenance work” (2012),

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2015 julkaistun komission arvion työterveys- ja työturvallisuusdirektiivien käytännön täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa ”Evaluation of the Practical Implementation of the EU Occupational Safety and Health (OSH) Directives in EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2015 julkaistun komission arvion työterveys- ja työturvallisuusdirektiivien käytännön täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa ”Evaluation of the Practical Implementation of the EU Occupational Safety and Health (OSH) Directives in EU Member States”,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Asbestityöt energiaperuskorjaushankkeissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Asbestityöt energiaperuskorjaushankkeissa”,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kohti asbestitonta Euroopan unionia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kohti asbestitonta Euroopan unionia”,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 305/2011 (rakennustuoteasetus) täytäntöönpanosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 305/2011 (rakennustuoteasetus) täytäntöönpanosta (6),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (7),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (COM(2020)0667),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ’Unionin kestävä kemikaalistrategia: tulosten aika’, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ’Unionin kestävä kemikaalistrategia: tulosten aika’,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Euroopan rakennusten perusparannusaalto – Ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua’ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Euroopan rakennusten perusparannusaalto – Ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua’ (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta (COM(2021)0044),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta’ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta’ (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ’Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille’ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ’Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille’ (COM(2015)0550),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi’ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ’Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi’ (COM(2020)0274),

| — | ottaa huomioon 1. helmikuuta 2021 julkaistun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tieteellisen raportin asbestin raja-arvoja työpaikalla koskevasta arvioinnista ’Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace’, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2021 julkaistun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tieteellisen raportin asbestin raja-arvoja työpaikalla koskevasta arvioinnista ’Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace’,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2020 annetun komission raportin syöväntorjunnasta ’Conquering cancer: mission possible’, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2020 annetun komission raportin syöväntorjunnasta ’Conquering cancer: mission possible’,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2014 julkaistussa tietokoosteessa ’Elimination of asbestos-related diseases’ esitetyt Maailman terveysjärjestön suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2014 julkaistussa tietokoosteessa ’Elimination of asbestos-related diseases’ esitetyt Maailman terveysjärjestön suositukset,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 3 terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen kaiken ikäisille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 3 terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen kaiken ikäisille,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0275/2021),

| A. | toteaa, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu;

| B. | ottaa huomioon, että asbesti aiheuttaa vuosittain 30 000–90 000 kuolemaa unionissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asbesti aiheuttaa vuosittain 30 000–90 000 kuolemaa unionissa;

| C. | ottaa huomioon, että yleisin työperäinen syöpä on keuhkosyöpä, jonka osuus työperäisistä syövistä on 54–75 prosenttia, ja että keuhkosyövän pääasiallinen aiheuttaja on asbesti (45 prosenttia) (8); toteaa, että asbestille altistuminen yhdistettynä tupakointiin lisää huomattavasti riskiä sairastua keuhkosyöpään (9); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yleisin työperäinen syöpä on keuhkosyöpä, jonka osuus työperäisistä syövistä on 54–75 prosenttia, ja että keuhkosyövän pääasiallinen aiheuttaja on asbesti (45 prosenttia) (8); toteaa, että asbestille altistuminen yhdistettynä tupakointiin lisää huomattavasti riskiä sairastua keuhkosyöpään (9);

| D. | toteaa, että Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen (IARC) mukaan asbesti on todistettu karsinogeeni (ryhmä 1), joka aiheuttaa asbestoosia, keuhkosyöpiä ja mesotelioomaa sekä kurkunpääsyöpää ja munasarjasyöpää; katsoo, että olisi edistettävä tutkimusta asbestin aiheuttamista muista syövistä ja muista kuin syöpäsairauksista (10); toteaa, että syöpäriskin lisääntymistä on todettu jopa väestöryhmissä, jotka ovat altistuneet hyvin vähäisille määrille asbestikuituja, krysotiilikuidut mukaan lukien; toteaa, että asbesti voi aiheuttaa muita hyvänlaatuisia keuhko- ja keuhkopussisairauksia, kuten keuhkopussin plakkia ja paksuuntumaa ja hyvänlaatuista nestekertymää keuhkopussiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen (IARC) mukaan asbesti on todistettu karsinogeeni (ryhmä 1), joka aiheuttaa asbestoosia, keuhkosyöpiä ja mesotelioomaa sekä kurkunpääsyöpää ja munasarjasyöpää; katsoo, että olisi edistettävä tutkimusta asbestin aiheuttamista muista syövistä ja muista kuin syöpäsairauksista (10); toteaa, että syöpäriskin lisääntymistä on todettu jopa väestöryhmissä, jotka ovat altistuneet hyvin vähäisille määrille asbestikuituja, krysotiilikuidut mukaan lukien; toteaa, että asbesti voi aiheuttaa muita hyvänlaatuisia keuhko- ja keuhkopussisairauksia, kuten keuhkopussin plakkia ja paksuuntumaa ja hyvänlaatuista nestekertymää keuhkopussiin;

| E. | ottaa huomioon, että asbesti on kielletty unionissa vuodesta 2005 alkaen; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot kielsivät asbestin jo 1980-luvulla; katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että asbestikuidut poistetaan mahdollisimman pian kokonaan käytöstä asteittain; ottaa huomioon, että asbestin käytön luonteessa ja laajuudessa on suurta vaihtelua jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että asbesti on kielletty unionissa vuodesta 2005 alkaen; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot kielsivät asbestin jo 1980-luvulla; katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että asbestikuidut poistetaan mahdollisimman pian kokonaan käytöstä asteittain; ottaa huomioon, että asbestin käytön luonteessa ja laajuudessa on suurta vaihtelua jäsenvaltioiden välillä;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1907/2006 (11) (REACH) täsmennetään, että asbestikuitujen ja tuotteiden, joihin niitä on tarkoituksella lisätty, valmistaminen, myyminen ja käyttö on kielletty, ja ottaa huomioon, että REACH-asetuksen liitteen XVII muuttamisesta annetulla komission asetuksella (EU) 2016/1005 (12) pyritään varmistamaan, että asbestituotteet poistetaan asteittain kokonaan käytöstä jäsenvaltioissa 1. heinäkuuta 2025 mennessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1907/2006 (11) (REACH) täsmennetään, että asbestikuitujen ja tuotteiden, joihin niitä on tarkoituksella lisätty, valmistaminen, myyminen ja käyttö on kielletty, ja ottaa huomioon, että REACH-asetuksen liitteen XVII muuttamisesta annetulla komission asetuksella (EU) 2016/1005 (12) pyritään varmistamaan, että asbestituotteet poistetaan asteittain kokonaan käytöstä jäsenvaltioissa 1. heinäkuuta 2025 mennessä;

| G. | ottaa huomioon, että asbesti on erittäin vaarallinen syöpää aiheuttava aine, jota käytetään kaikkialla maailmassa rakentamisessa ja muissa materiaaleissa monilla elämänalueilla; toteaa, että monet eri ryhmät ovat vaarassa altistua asbestille, mukaan lukien rakennus- ja kunnostusalan, kaivosteollisuuden ja jätehuollon työntekijät, palomiehet sekä asunnonomistajat ja vuokralaiset; toteaa, että hengitettyjen asbestikuitujen ja asbestiperäisten sairauksien haitallisimmat terveysvaikutukset voivat ilmetä vasta 40 vuoden kuluttua; ottaa huomioon, että tapausten määrän odotetaan nousevan unionissa huippuunsa vuoden 2025 tienoilla (13); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asbesti on erittäin vaarallinen syöpää aiheuttava aine, jota käytetään kaikkialla maailmassa rakentamisessa ja muissa materiaaleissa monilla elämänalueilla; toteaa, että monet eri ryhmät ovat vaarassa altistua asbestille, mukaan lukien rakennus- ja kunnostusalan, kaivosteollisuuden ja jätehuollon työntekijät, palomiehet sekä asunnonomistajat ja vuokralaiset; toteaa, että hengitettyjen asbestikuitujen ja asbestiperäisten sairauksien haitallisimmat terveysvaikutukset voivat ilmetä vasta 40 vuoden kuluttua; ottaa huomioon, että tapausten määrän odotetaan nousevan unionissa huippuunsa vuoden 2025 tienoilla (13);

| H. | ottaa huomioon, että unionin ja kansallisen tason nykyisistä säännöksistä huolimatta monia asbestiperäisiä sairaustapauksia ei useinkaan tunnusteta ammattitaudiksi, minkä vuoksi sairastuneet eivät voi saada korvausta työhönsä liittyen, mikä vain lisää sairauteen liittyvää fyysistä taakkaa; ottaa huomioon, että sairastuneita edustavilla ammattijärjestöillä ja yhdistyksillä on tärkeä tehtävä ammattitauteja sairastavien auttamisessa tunnustamisprosesseissa ja korvausvaatimuksissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unionin ja kansallisen tason nykyisistä säännöksistä huolimatta monia asbestiperäisiä sairaustapauksia ei useinkaan tunnusteta ammattitaudiksi, minkä vuoksi sairastuneet eivät voi saada korvausta työhönsä liittyen, mikä vain lisää sairauteen liittyvää fyysistä taakkaa; ottaa huomioon, että sairastuneita edustavilla ammattijärjestöillä ja yhdistyksillä on tärkeä tehtävä ammattitauteja sairastavien auttamisessa tunnustamisprosesseissa ja korvausvaatimuksissa;

| I. | ottaa huomioon unionin suunnitelman parantaa rakennetun ympäristön lämpöeristystä, jotta voidaan säästää energiaa ja tulla ensimmäiseksi ilmastoneutraaliksi maanosaksi vuoteen 2050 mennessä, ja toteaa, että tähän liittyvä rakennuksissa, myös hylätyissä rakennuksissa, olevan asbestin hallinta ja sen turvallinen poistaminen edellyttävät työterveyden ja -turvallisuuden ottamista kaikilta osin huomioon; ottaa huomioon, että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi tehtävään peruskorjaukseen kuuluu usein sellaisten materiaalien, kuten kattojen, seinien tai sähkömateriaalien, käsittely, jotka voivat sisältää asbestia, jos ne on rakennettu ennen unionin ja kansallisen tason sääntelyä tai asbestin käytön kieltämistä; toteaa, että merkittävä osa unionin nykyisestä rakennetusta ympäristöstä on yli 50 vuotta vanhaa; ottaa huomioon, että unionin rakennuskannan tilan huononeminen lisää ympäristöaltistumisriskiä ja että tällainen altistuminen on uhka monille eri väestöryhmille, mikä voi erityisesti johtaa mesotelioomatapausten lisääntymiseen; toteaa, että teollisuusalueiden lähellä asuvassa väestössä on havaittu asbestiperäisiä sairauksia; ottaa huomioon, että ympäristöaltistuksen terveysvaikutuksia on aliarvioitu mittavasti (14); muistuttaa, että ympäristöperäisen asbestille altistumisen tasot voivat saavuttaa työperäisen altistumisen tasot; katsoo, että tällaiseen ympäristöperäiseen asbestialtistumiseen liittyviä riskejä on tutkittava enemmän; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon unionin suunnitelman parantaa rakennetun ympäristön lämpöeristystä, jotta voidaan säästää energiaa ja tulla ensimmäiseksi ilmastoneutraaliksi maanosaksi vuoteen 2050 mennessä, ja toteaa, että tähän liittyvä rakennuksissa, myös hylätyissä rakennuksissa, olevan asbestin hallinta ja sen turvallinen poistaminen edellyttävät työterveyden ja -turvallisuuden ottamista kaikilta osin huomioon; ottaa huomioon, että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi tehtävään peruskorjaukseen kuuluu usein sellaisten materiaalien, kuten kattojen, seinien tai sähkömateriaalien, käsittely, jotka voivat sisältää asbestia, jos ne on rakennettu ennen unionin ja kansallisen tason sääntelyä tai asbestin käytön kieltämistä; toteaa, että merkittävä osa unionin nykyisestä rakennetusta ympäristöstä on yli 50 vuotta vanhaa; ottaa huomioon, että unionin rakennuskannan tilan huononeminen lisää ympäristöaltistumisriskiä ja että tällainen altistuminen on uhka monille eri väestöryhmille, mikä voi erityisesti johtaa mesotelioomatapausten lisääntymiseen; toteaa, että teollisuusalueiden lähellä asuvassa väestössä on havaittu asbestiperäisiä sairauksia; ottaa huomioon, että ympäristöaltistuksen terveysvaikutuksia on aliarvioitu mittavasti (14); muistuttaa, että ympäristöperäisen asbestille altistumisen tasot voivat saavuttaa työperäisen altistumisen tasot; katsoo, että tällaiseen ympäristöperäiseen asbestialtistumiseen liittyviä riskejä on tutkittava enemmän;

| J. | ottaa huomioon, että asbestijätteen sijoittaminen kaatopaikoille ei ole toimiva pitkän aikavälin ratkaisu, koska tämä jäte jää tulevien sukupolvien hoidettavaksi, sillä asbestikuituja on käytännössä mahdotonta tuhota; toteaa, että asbestikuitujen päästämistä ympäristöön olisi vältettävä; katsoo, että asbestia sisältävän jätteen inertiksi muuntoon on tarpeen kehittää kustannustehokkaita menetelmiä, jotta aktiiviset asbestikuidut voidaan deaktivoida ja muuntaa aineiksi, jotka eivät aiheuta vaaraa kansanterveydelle; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että asbestijätteen sijoittaminen kaatopaikoille ei ole toimiva pitkän aikavälin ratkaisu, koska tämä jäte jää tulevien sukupolvien hoidettavaksi, sillä asbestikuituja on käytännössä mahdotonta tuhota; toteaa, että asbestikuitujen päästämistä ympäristöön olisi vältettävä; katsoo, että asbestia sisältävän jätteen inertiksi muuntoon on tarpeen kehittää kustannustehokkaita menetelmiä, jotta aktiiviset asbestikuidut voidaan deaktivoida ja muuntaa aineiksi, jotka eivät aiheuta vaaraa kansanterveydelle;

| K. | katsoo, että laajemmin ottaen olisi edistettävä tutkimusta ja innovointia asbestikartoituksen parantamiseksi, asbestiin liittyvien muiden syöpien kuin keuhkosyövän ja mesoteliooman tunnistamisen parantamiseksi, turvallisten poistamistekniikoiden, jätehuollon sekä rakennusten asukkaiden ja altistuvien työntekijöiden turvallisuuden parantamiseksi, mukaan lukien reaaliaikainen asbestihälytys- ja havaitsemistekniikka; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että laajemmin ottaen olisi edistettävä tutkimusta ja innovointia asbestikartoituksen parantamiseksi, asbestiin liittyvien muiden syöpien kuin keuhkosyövän ja mesoteliooman tunnistamisen parantamiseksi, turvallisten poistamistekniikoiden, jätehuollon sekä rakennusten asukkaiden ja altistuvien työntekijöiden turvallisuuden parantamiseksi, mukaan lukien reaaliaikainen asbestihälytys- ja havaitsemistekniikka;

| L. | ottaa huomioon, että SEUT 191 artiklan 1 kohdan nojalla unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi kansalaisten terveyden suojelu, ympäristön laadun suojelu ja parantaminen, luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön edistäminen ja sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että SEUT 191 artiklan 1 kohdan nojalla unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi kansalaisten terveyden suojelu, ympäristön laadun suojelu ja parantaminen, luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön edistäminen ja sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin;

| M. | ottaa huomioon, että SEUT 191 artiklan 2 kohdan nojalla unionin ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan olisi ryhdyttävä ennalta ehkäiseviin toimiin, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että SEUT 191 artiklan 2 kohdan nojalla unionin ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan olisi ryhdyttävä ennalta ehkäiseviin toimiin, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava;

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklassa edellytetään, että ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen sisällytetään Euroopan unionin politiikkoihin ja että ne varmistetaan kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklassa edellytetään, että ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen sisällytetään Euroopan unionin politiikkoihin ja että ne varmistetaan kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti;

| O. | ottaa huomioon, että oikeudesta puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön on tulossa yleisesti tunnustettu oikeus, sillä tämän oikeuden tunnustavien maiden määrä on kasvanut viimeksi kuluneiden vuosien aikana siten, että yli 155 valtiota tunnustaa tämän oikeuden tai sen osia kansallisessa oikeusjärjestyksessään; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että oikeudesta puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön on tulossa yleisesti tunnustettu oikeus, sillä tämän oikeuden tunnustavien maiden määrä on kasvanut viimeksi kuluneiden vuosien aikana siten, että yli 155 valtiota tunnustaa tämän oikeuden tai sen osia kansallisessa oikeusjärjestyksessään;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) mukaan asbesti on syöpää aiheuttava aine, jolla ei ole kynnysarvoa; toteaa, että nykyinen asbestia koskeva sitova työperäisen altistumisen raja-arvo (OELV) on 0,1 kuitua kuutiosenttimetrissä kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna; ottaa huomioon, että kemikaaliviraston riskinarviointikomitea on laatinut lausunnon asbestia koskevan työperäisen altistumisen sitovan raja-arvon alentamisesta; katsoo, että altistumista olisi aina vähennettävä niin paljon kuin se on teknisesti mahdollista erityisesti silloin, kun turvallista kynnysarvoa ei ole; toteaa, että tämän vuoksi työperäisen altistumisen raja-arvon järjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen tieteen ja tekniikan uusimman kehityksen huomioon ottamiseksi ja tarkistettava vastaavasti, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) mukaan asbesti on syöpää aiheuttava aine, jolla ei ole kynnysarvoa; toteaa, että nykyinen asbestia koskeva sitova työperäisen altistumisen raja-arvo (OELV) on 0,1 kuitua kuutiosenttimetrissä kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna; ottaa huomioon, että kemikaaliviraston riskinarviointikomitea on laatinut lausunnon asbestia koskevan työperäisen altistumisen sitovan raja-arvon alentamisesta; katsoo, että altistumista olisi aina vähennettävä niin paljon kuin se on teknisesti mahdollista erityisesti silloin, kun turvallista kynnysarvoa ei ole; toteaa, että tämän vuoksi työperäisen altistumisen raja-arvon järjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen tieteen ja tekniikan uusimman kehityksen huomioon ottamiseksi ja tarkistettava vastaavasti,

| Q. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia työperäisiksi tunnustetuista syövistä jäsenvaltioissa liittyy asbestiin; ottaa huomioon, että 98 prosenttia inhimillisistä kustannuksista lankeaa työntekijöille, vaikutukset elämänlaatuun ja työntekijöiden perheisiin mukaan lukien; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan työperäisten syöpien kustannukset unionissa ovat 270–610 miljardia euroa vuodessa eli 1,8–4,1 prosenttia BKT:stä (15); katsoo, että toimet, joilla tehostetaan terveysongelmia ehkäiseviä politiikkoja, ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että työntekijät ja heidän perheensä voivat elää terveempää elämää; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia työperäisiksi tunnustetuista syövistä jäsenvaltioissa liittyy asbestiin; ottaa huomioon, että 98 prosenttia inhimillisistä kustannuksista lankeaa työntekijöille, vaikutukset elämänlaatuun ja työntekijöiden perheisiin mukaan lukien; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan työperäisten syöpien kustannukset unionissa ovat 270–610 miljardia euroa vuodessa eli 1,8–4,1 prosenttia BKT:stä (15); katsoo, että toimet, joilla tehostetaan terveysongelmia ehkäiseviä politiikkoja, ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että työntekijät ja heidän perheensä voivat elää terveempää elämää;

| R. | ottaa huomioon, että asbestia on käytetty laajalti asuntotuotannossa ja että se aiheuttaa terveysriskejä; ottaa huomioon, että kansainväliset järjestöt ja jäsenvaltiot ovat tunnustaneet oikeuden asianmukaisiin asuinoloihin, jonka määritelmään kuuluu suoja terveysuhkilta, ihmisoikeudeksi ja keskeiseksi tekijäksi terveyserojen torjumisessa; ottaa huomioon, että asbestin turvallinen poistaminen auttaa varmistamaan laadukkaan asumisen kaikille, erityisesti pienituloisille asunnonomistajille ja vuokralaisille, joiden asuinolot ovat heikentyneet viimeksi kuluneina vuosikymmeninä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että asbestia on käytetty laajalti asuntotuotannossa ja että se aiheuttaa terveysriskejä; ottaa huomioon, että kansainväliset järjestöt ja jäsenvaltiot ovat tunnustaneet oikeuden asianmukaisiin asuinoloihin, jonka määritelmään kuuluu suoja terveysuhkilta, ihmisoikeudeksi ja keskeiseksi tekijäksi terveyserojen torjumisessa; ottaa huomioon, että asbestin turvallinen poistaminen auttaa varmistamaan laadukkaan asumisen kaikille, erityisesti pienituloisille asunnonomistajille ja vuokralaisille, joiden asuinolot ovat heikentyneet viimeksi kuluneina vuosikymmeninä;

| S. | katsoo, että asbestin turvallista poistamista ei pitäisi käyttää tekosyynä esimerkiksi vuokralaisten häätämiskäytännölle sillä perusteella, että heidän kotinsa on peruskorjattava; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että asbestin turvallista poistamista ei pitäisi käyttää tekosyynä esimerkiksi vuokralaisten häätämiskäytännölle sillä perusteella, että heidän kotinsa on peruskorjattava;

| T. | katsoo, että asbestin turvallista poistamista koskevat vaatimukset on otettava käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisesti ja niitä on täydennettävä asianmukaisilla toimenpiteillä, joilla tuetaan rakennusten omistajia tarvittavien perusparannusten rahoittamisessa, sekä työn tekevien pk-yritysten valmiuksia kehittävillä lisätoimenpiteillä; katsoo, että samalla olisi turvattava 14. lokakuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa esitetyt Euroopan rakennusten perusparannusaaltoa, jäljempänä ’perusparannusaalto’, koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta myönnettävät unionin varat edunsaajille, jotka noudattavat unionin ja kansallista lainsäädäntöä, jolla pyritään suojelemaan työntekijöitä asbestialtistukselta; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että asbestin turvallista poistamista koskevat vaatimukset on otettava käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisesti ja niitä on täydennettävä asianmukaisilla toimenpiteillä, joilla tuetaan rakennusten omistajia tarvittavien perusparannusten rahoittamisessa, sekä työn tekevien pk-yritysten valmiuksia kehittävillä lisätoimenpiteillä; katsoo, että samalla olisi turvattava 14. lokakuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa esitetyt Euroopan rakennusten perusparannusaaltoa, jäljempänä ’perusparannusaalto’, koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta myönnettävät unionin varat edunsaajille, jotka noudattavat unionin ja kansallista lainsäädäntöä, jolla pyritään suojelemaan työntekijöitä asbestialtistukselta;

| U. | ottaa huomioon, että asbestia löytyy edelleen monista hallintorakennuksista, kouluista, asuinrakennuksista, infrastruktuurista ja julkisista liikennevälineistä sekä vesihuoltoverkoista; katsoo, että tieto aineen käytöstä ja esiintymisestä häviää ajan myötä; katsoo, että asbestin esiintyminen ja tiedon puuttuminen sen esiintymisestä vaarantaa kaikki rakennusten asukkaat ja käyttäjät; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että asbestia löytyy edelleen monista hallintorakennuksista, kouluista, asuinrakennuksista, infrastruktuurista ja julkisista liikennevälineistä sekä vesihuoltoverkoista; katsoo, että tieto aineen käytöstä ja esiintymisestä häviää ajan myötä; katsoo, että asbestin esiintyminen ja tiedon puuttuminen sen esiintymisestä vaarantaa kaikki rakennusten asukkaat ja käyttäjät;

| V. | ottaa huomioon, että sen 17. joulukuuta 2020 antamassa päätöslauselmassa vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (16) kehotettiin jäsenvaltioita poistamaan työperäiset kuolemantapaukset ja vähentämään työperäisiä sairauksia vuoteen 2030 mennessä sekä komissiota tarkistamaan direktiiviä 2004/37/EY; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että sen 17. joulukuuta 2020 antamassa päätöslauselmassa vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (16) kehotettiin jäsenvaltioita poistamaan työperäiset kuolemantapaukset ja vähentämään työperäisiä sairauksia vuoteen 2030 mennessä sekä komissiota tarkistamaan direktiiviä 2004/37/EY;

| W. | ottaa huomioon, että komission 3. helmikuuta 2021 antamassa tiedonannossa todetaan, että 52 prosenttia vuotuisista työperäisistä kuolemista unionissa johtuu työperäisistä syövistä; toteaa, että varhainen diagnosointi, hoito ja kuntoutus ovat EU:n syöväntorjuntasuunnitelman ensisijaisia tavoitteita, joiden tulisi hyödyttää potilaita, joilla on asbestiin liittyviä sairauksia; ottaa huomioon, että komissio aikoo esittää vuonna 2022 lainsäädäntöehdotuksen työntekijöiden asbestialtistuksen vähentämiseksi edelleen osana suunnitelmaansa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että komission 3. helmikuuta 2021 antamassa tiedonannossa todetaan, että 52 prosenttia vuotuisista työperäisistä kuolemista unionissa johtuu työperäisistä syövistä; toteaa, että varhainen diagnosointi, hoito ja kuntoutus ovat EU:n syöväntorjuntasuunnitelman ensisijaisia tavoitteita, joiden tulisi hyödyttää potilaita, joilla on asbestiin liittyviä sairauksia; ottaa huomioon, että komissio aikoo esittää vuonna 2022 lainsäädäntöehdotuksen työntekijöiden asbestialtistuksen vähentämiseksi edelleen osana suunnitelmaansa;

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, jäljempänä ’pilari’, hyväksyttiin vastauksena sosiaalisiin haasteisiin unionissa; ottaa huomioon, että pilarissa on 20 periaatetta, jotka jakautuvat kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus; ottaa huomioon, että periaate 10 takaa työntekijöiden oikeuden korkeatasoiseen työterveyteen ja -turvallisuuteen, mihin olisi kuuluttava työntekijöiden suojeleminen altistumiselta syöpää ja perimän muutoksia aiheuttaville aineille työpaikalla; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, jäljempänä ’pilari’, hyväksyttiin vastauksena sosiaalisiin haasteisiin unionissa; ottaa huomioon, että pilarissa on 20 periaatetta, jotka jakautuvat kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus; ottaa huomioon, että periaate 10 takaa työntekijöiden oikeuden korkeatasoiseen työterveyteen ja -turvallisuuteen, mihin olisi kuuluttava työntekijöiden suojeleminen altistumiselta syöpää ja perimän muutoksia aiheuttaville aineille työpaikalla;

| Y. | ottaa huomioon, että kriisi on korostanut, että on tärkeää ehkäistä työperäisiä sairauksia ja investoida kaikkien saatavilla olevaan kohtuuhintaiseen kansanterveyshuoltoon; ottaa huomioon, että työsuojeluviranomaisilla, ammattijärjestöillä ja työsuojeluvaltuutetuilla on keskeinen tehtävä asbestiin liittyvien sääntöjen ja määräysten tehokkaassa tarkastuksessa ja täytäntöönpanossa; katsoo, että tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset ovat keskeisiä, jotta voidaan estää työnantajia rikkomasta työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia määräyksiä ja varmistaa reilu kilpailu sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että kriisi on korostanut, että on tärkeää ehkäistä työperäisiä sairauksia ja investoida kaikkien saatavilla olevaan kohtuuhintaiseen kansanterveyshuoltoon; ottaa huomioon, että työsuojeluviranomaisilla, ammattijärjestöillä ja työsuojeluvaltuutetuilla on keskeinen tehtävä asbestiin liittyvien sääntöjen ja määräysten tehokkaassa tarkastuksessa ja täytäntöönpanossa; katsoo, että tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset ovat keskeisiä, jotta voidaan estää työnantajia rikkomasta työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia määräyksiä ja varmistaa reilu kilpailu sisämarkkinoilla;

| Z. | ottaa huomioon, että rakennetulla ympäristöllä on merkittävä vaikutus moniin talouden aloihin, paikallisiin työpaikkoihin ja elämänlaatuun; toteaa, että kestävää rakennettua ympäristöä koskevalla uudella komission strategialla pyritään muun muassa edistämään kierron periaatetta rakennusten koko elinkaaren ajan; ottaa huomioon, että 11. maaliskuuta 2020 annetussa tiedonannossa esitettyyn uuteen kiertotaloutta koskevaan komission toimintasuunnitelmaan sisältyy kohdennettuja aloitteita, joilla puututaan keskeisiin tuotteiden arvoketjuihin, kuten rakentamiseen ja rakennuksiin; toteaa, että 1. heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa todetaan, että rakennusalan on investoitava työvoiman täydennyskoulutukseen, jotta voidaan vastata vihreän siirtymän tarpeisiin, jotka liittyvät vihreään suunnitteluun ja materiaaleihin, energiatehokkuuteen, kierrätettävyyteen ja kunnostamiseen; toteaa, että perusparannusaallon onnistumisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että käytettävissä on ammattitaitoisia rakennustyöntekijöitä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että rakennetulla ympäristöllä on merkittävä vaikutus moniin talouden aloihin, paikallisiin työpaikkoihin ja elämänlaatuun; toteaa, että kestävää rakennettua ympäristöä koskevalla uudella komission strategialla pyritään muun muassa edistämään kierron periaatetta rakennusten koko elinkaaren ajan; ottaa huomioon, että 11. maaliskuuta 2020 annetussa tiedonannossa esitettyyn uuteen kiertotaloutta koskevaan komission toimintasuunnitelmaan sisältyy kohdennettuja aloitteita, joilla puututaan keskeisiin tuotteiden arvoketjuihin, kuten rakentamiseen ja rakennuksiin; toteaa, että 1. heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa todetaan, että rakennusalan on investoitava työvoiman täydennyskoulutukseen, jotta voidaan vastata vihreän siirtymän tarpeisiin, jotka liittyvät vihreään suunnitteluun ja materiaaleihin, energiatehokkuuteen, kierrätettävyyteen ja kunnostamiseen; toteaa, että perusparannusaallon onnistumisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että käytettävissä on ammattitaitoisia rakennustyöntekijöitä;

| AA. | ottaa huomioon, että asbestia sekä asbestia sisältäviä materiaaleja ja tuotteita voidaan edelleen laillisesti tuottaa, jalostaa, tuoda maahan ja viedä maasta yli sadassa maassa eri puolilla maailmaa, myös unionin naapuruusalueilla; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 649/2012 (17) vahvistetaan kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 2019, täytäntöönpano, ja että yleissopimuksessa edellytetään maan erillistä suostumusta ennen myrkyllisiä kemikaaleja sisältävän tuotteen vientiä; toteaa, että vaatimusten vastaisten tuotteiden pääsyn estämistä unionin markkinoille koskevien toimien vahvistaminen katsottiin ensisijaiseksi toimeksi komission 28. lokakuuta 2015 antamassa tiedonannossa; ottaa huomioon, että unionin ja kansallisista kielloista ja nykyisestä sääntelystä huolimatta asbestia pääsee edelleen sisämarkkinoille (18); toteaa, että niin kauan kuin asbestia tuotetaan ja markkinoidaan laillisesti maailmanlaajuisesti, on aina olemassa vaara, että asbestia pääsee sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että asbestia sekä asbestia sisältäviä materiaaleja ja tuotteita voidaan edelleen laillisesti tuottaa, jalostaa, tuoda maahan ja viedä maasta yli sadassa maassa eri puolilla maailmaa, myös unionin naapuruusalueilla; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 649/2012 (17) vahvistetaan kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 2019, täytäntöönpano, ja että yleissopimuksessa edellytetään maan erillistä suostumusta ennen myrkyllisiä kemikaaleja sisältävän tuotteen vientiä; toteaa, että vaatimusten vastaisten tuotteiden pääsyn estämistä unionin markkinoille koskevien toimien vahvistaminen katsottiin ensisijaiseksi toimeksi komission 28. lokakuuta 2015 antamassa tiedonannossa; ottaa huomioon, että unionin ja kansallisista kielloista ja nykyisestä sääntelystä huolimatta asbestia pääsee edelleen sisämarkkinoille (18); toteaa, että niin kauan kuin asbestia tuotetaan ja markkinoidaan laillisesti maailmanlaajuisesti, on aina olemassa vaara, että asbestia pääsee sisämarkkinoille;

| AB. | katsoo, että luotettavat rekisterit henkilöistä, jotka ovat aiemmin altistuneet tai altistuvat tällä hetkellä asbestille, ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa lääketieteellinen seuranta ja helpottaa ammattitautien tunnustamista samalla, kun noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (19); ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on erilaisia tapoja järjestää kansalliset sosiaaliturvajärjestelmänsä työperäisten vammojen tai sairauksien osalta, mukaan lukien työehtosopimusten täydentävä rooli; katsoo, että tällaisten järjestelmien taustalla olevia periaatteita ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta on kunnioitettava; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että luotettavat rekisterit henkilöistä, jotka ovat aiemmin altistuneet tai altistuvat tällä hetkellä asbestille, ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa lääketieteellinen seuranta ja helpottaa ammattitautien tunnustamista samalla, kun noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (19); ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on erilaisia tapoja järjestää kansalliset sosiaaliturvajärjestelmänsä työperäisten vammojen tai sairauksien osalta, mukaan lukien työehtosopimusten täydentävä rooli; katsoo, että tällaisten järjestelmien taustalla olevia periaatteita ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta on kunnioitettava;

| AC. | ottaa huomioon, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. helmikuuta 2015 antamassa lausunnossa ’Kohti asbestitonta Euroopan unionia’ todetaan tarve varmistaa, että kaikki asbestoosi- ja mesotelioomatapaukset ja muut asbestiperäiset sairaudet rekisteröidään jäsenvaltioiden tasolla keräämällä järjestelmällisesti tietoja työperäisistä ja muista asbestisairauksista, että keuhkopussin plakit luokitellaan ja rekisteröidään virallisesti asbestiperäiseksi sairaudeksi, että asiaan perehtyneiden tarkastajien avustuksella laaditaan luotettava kartoitus asbestin esiintymisestä ja että terveydenhuollon työntekijät saavat asianmukaista koulutusta onnistuakseen sairauksien diagnosoinnissa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. helmikuuta 2015 antamassa lausunnossa ’Kohti asbestitonta Euroopan unionia’ todetaan tarve varmistaa, että kaikki asbestoosi- ja mesotelioomatapaukset ja muut asbestiperäiset sairaudet rekisteröidään jäsenvaltioiden tasolla keräämällä järjestelmällisesti tietoja työperäisistä ja muista asbestisairauksista, että keuhkopussin plakit luokitellaan ja rekisteröidään virallisesti asbestiperäiseksi sairaudeksi, että asiaan perehtyneiden tarkastajien avustuksella laaditaan luotettava kartoitus asbestin esiintymisestä ja että terveydenhuollon työntekijät saavat asianmukaista koulutusta onnistuakseen sairauksien diagnosoinnissa;

| AD. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä säädetään tietyistä velvoitteista asbestia sisältävien rakennusten omistajille, hoitajille tai isännöitsijöille vain, kun nämä alkavat käyttää rakennusta tai aikovat aloittaa sen purkamisen, eikä silloin, kun he myyvät rakennusta, jossa on asbestia sisältäviä tuotteita; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä säädetään tietyistä velvoitteista asbestia sisältävien rakennusten omistajille, hoitajille tai isännöitsijöille vain, kun nämä alkavat käyttää rakennusta tai aikovat aloittaa sen purkamisen, eikä silloin, kun he myyvät rakennusta, jossa on asbestia sisältäviä tuotteita;

Eurooppalainen strategia kaiken asbestin poistamiseksi

| 1. | huomauttaa, että asbestin turvallinen poistaminen on esimerkki tarpeesta soveltaa terveysperiaatetta kaikissa SEUT 168 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa politiikoissa, sillä se liittyy suoraan seuraaviin viimeaikaisiin ja tuleviin unionin toimintapoliittisiin aloitteisiin: uusi työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys, vihreän kehityksen ohjelma ja perusparannusaalto, Next Generation EU ja monivuotinen rahoituskehys, EU:n syöväntorjuntasuunnitelma, EU:n jätestrategia ja kiertotalouspaketti; korostaa sitä, että asbestijätteen käsittelyssä tulisi täysimääräisesti soveltaa ennalta varautumisen periaatetta; kehottaa komissiota ehdottamaan asiaa koskevan unionin jätelainsäädännön vastaavaa tarkistamista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että asbestin turvallinen poistaminen on vaikeaa ja kiireellistä, ja kehottaa jälleen laaja-alaiseen ja integroituun toimintatapaan, jossa yhdistyvät useat toimintapolitiikan alat; huomauttaa, että turvallisten työolojen olisi oltava ensisijainen painopiste; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota esittämään kaiken asbestin poistamiseksi eurooppalaisen strategian, johon sisältyvät seuraavat osat:






  a) | eurooppalainen kehys kansallisille strategioille kaiken asbestin poistamiseksi jäsenvaltioissa, johon olisi sisällyttävä lainsäädäntöehdotus, jolla otetaan käyttöön vähimmäisvaatimukset julkisesti saatavilla oleville kansallisille asbestirekistereille |
| --- | --- | --- |

3.

a)

eurooppalainen kehys kansallisille strategioille kaiken asbestin poistamiseksi jäsenvaltioissa, johon olisi sisällyttävä lainsäädäntöehdotus, jolla otetaan käyttöön vähimmäisvaatimukset julkisesti saatavilla oleville kansallisille asbestirekistereille

| b) | ehdotus direktiivin 2009/148/EY saattamisesta ajan tasalle, jotta voidaan vahvistaa unionin toimenpiteitä työntekijöiden suojelemiseksi asbestiuhkalta ja estää asbestisairauksiin sairastuvien uusi aalto perusparannusaallon yhteydessä |
| --- | --- |

b)

ehdotus direktiivin 2009/148/EY saattamisesta ajan tasalle, jotta voidaan vahvistaa unionin toimenpiteitä työntekijöiden suojelemiseksi asbestiuhkalta ja estää asbestisairauksiin sairastuvien uusi aalto perusparannusaallon yhteydessä

| c) | lainsäädäntöehdotus, joka koskee






  i) | työperäisten sairauksien tunnustamista, kaikki tunnetut asbestiperäiset taudit mukaan lukien, ja tunnustamisprosessien vähimmäisvaatimuksia ja |
| --- | --- | --- |

c)

lainsäädäntöehdotus, joka koskee

i)

työperäisten sairauksien tunnustamista, kaikki tunnetut asbestiperäiset taudit mukaan lukien, ja tunnustamisprosessien vähimmäisvaatimuksia ja

| ii) | asbestiperäisiin ammattitauteihin sairastuneille maksettavia korvauksia koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

ii)

asbestiperäisiin ammattitauteihin sairastuneille maksettavia korvauksia koskevat vähimmäisvaatimukset

| d) | ehdotus, jolla saatetaan direktiivi 2010/31/EU ajan tasalle, niin että siihen sisällytetään rakennustyöntekijöiden terveyden suojelemiseksi vaatimus asbestin ja muiden vaarallisten aineiden pakollisesta kartoituksesta ja poistamisesta ennen kuin perusparannustyöt voivat alkaa |
| --- | --- |

d)

ehdotus, jolla saatetaan direktiivi 2010/31/EU ajan tasalle, niin että siihen sisällytetään rakennustyöntekijöiden terveyden suojelemiseksi vaatimus asbestin ja muiden vaarallisten aineiden pakollisesta kartoituksesta ja poistamisesta ennen kuin perusparannustyöt voivat alkaa

| e) | lainsäädäntöehdotus, jossa otetaan huomioon nykyiset kansalliset määräykset sekä vaikutustenarviointi tehokkaimmista tavoista suorittaa rakennusten pakollinen kartoitus, jossa asianmukaisen pätevyyden ja luvat omaava ammattimainen toimija kartoittaa asbestipitoisuuden pintamateriaaleissa ennen myyntiä tai vuokraamista ja jotta voidaan antaa asbestitodistus rakennuksille, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi; |
| --- | --- |

e)

lainsäädäntöehdotus, jossa otetaan huomioon nykyiset kansalliset määräykset sekä vaikutustenarviointi tehokkaimmista tavoista suorittaa rakennusten pakollinen kartoitus, jossa asianmukaisen pätevyyden ja luvat omaava ammattimainen toimija kartoittaa asbestipitoisuuden pintamateriaaleissa ennen myyntiä tai vuokraamista ja jotta voidaan antaa asbestitodistus rakennuksille, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi;

| 4. | toteaa, että kattavilla poistamisstrategioilla on taloudellisia ja hallinnollisia seurauksia rakennusten omistajille, viranomaisille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, mikroyritykset mukaan lukien, ja niistä aiheutuu merkittävä työtaakka sertifiointielimille; korostaa siksi, että olisi säädettävä asianmukaisista siirtymäkausista ja annettava riittävästi sääntely- ja rahoitustukea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön kaikki unionin ja jäsenvaltioiden tasolla käytettävissä olevat rahoitusmekanismit ja painottaa, että komissio on jo tehnyt selväksi, että jäsenvaltiot voivat osoittaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) varoja asbestin käsittelyyn ja poistamiseen (20); kehottaa tässä yhteydessä käyttämään ERI-rahastojen varoja asbestin kartoituksen, mittaamisen ja poistamisen sekä turvallisen jätehuollon luotettavuuden ja nopeuden parantamiseksi asiaa koskevien kansallisten tai alueellisten ohjelmien tavoitteiden mukaisesti; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää tukea tutkimusta ja kehittämistä, erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan teknologian markkinareittien kehittämistä ja parantamista, mukaan lukien asbestin reaaliaikaiset mittaus- ja hälytysjärjestelmät sekä kustannustehokkaat asbestin inertiksi muuntoa koskevat menetelmät ja -tekniikat; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään kaikkia välineitä kestäviin käsittelyteknologioihin tehtävien investointien tukemiseksi, mukaan lukien Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) kautta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että perusparannusaaltoa koskevat unionin varat olisi osoitettava edunsaajille, jotka noudattavat unionin ja kansallisia säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan työntekijöitä asbestilta; kehottaa luomaan järjestelmän, jolla varmistetaan, että unionin varat peritään takaisin edunsaajilta, joiden on todettu rikkovan työntekijöiden suojelemista asbestilta koskevia unionin tai kansallisia sääntöjä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa vahvistamaan Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirastoa (EU-OSHA), jotta voidaan tarjota tehokkaita välineitä, kuten teknistä ja tieteellistä tukea ennaltaehkäisytoimien parantamiseen, asbestia sisältävien työpaikkojen rekisteröinnin parempaa seurantaa ja niiden työntekijöiden jäljittämistä, jotka ovat joutuneet tai ovat voineet joutua kosketuksiin sen kanssa, sekä työntekijöille tarjottavan koulutuksen ja suojavarusteiden parantamista; kehottaa perustamaan EU-OSHAn toimialaan kuuluvan eurooppalaisen foorumin, jolla esitellään asbestin poistamista ja turvallista hävittämistä koskevia hyviä käytäntöjä, joita on jo pantu täytäntöön useissa jäsenvaltioissa, ja huolehtimaan tällaisten hyvien käytäntöjen vaihdosta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että työsuojeluviranomaisilla on keskeinen rooli asbestialtistumisten ehkäisemisessä ja valvonnassa ja myös asiantuntemuksen ja tiedottamisen parantamisessa yritystasolla; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään työsuojelutarkastajien määrää, työsuojeluviranomaisten ja -tarkastusten laatua ja tarkastusten tiheyttä; katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi pyrkiä huomattavasti parempaan kuin Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vähimmäissuositukseen, joka on yksi tarkastaja 10 000:ta työntekijää kohden; kehottaa jäsenvaltioita määräämään tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia yrityksille, jotka eivät noudata velvoitteitaan eivätkä etenkään työturvallisuutta ja -terveyttä koskevia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että kaikille asbestin vuoksi sairastuneille on taattava kiireesti oikeussuojan ja muutoksenhakukeinojen tehokas saatavuus kaikista eikä vain ahdistukseen liittyvistä terveyshaitoista; korostaa, että työnantajien olisi katettava kaikki asbestialtistukseen liittyvät lääketieteelliset kustannukset, jos ne eivät ole toteuttaneet kaikkia asianmukaisia toimenpiteitä eivätkä ole pyrkineet kaikin keinoin estämään asbestialtistusta; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollista tarvetta lainsäädäntöön, jolla otetaan käyttöön yleinen hajasaasteiden vahinkovastuujärjestelmä korvausten jakamiseksi sairastuneille kaikista hajasaasteiden aiheuttamista vahingoista, mukaan lukien asbestin aiheuttamat vahingot; |
| --- | --- |

9.

EU:n puitedirektiivi kansallisista asbestinpoistostrategioista

| 10. | panee tyytyväisenä merkille perusperusparannusaallon, jonka tavoitteena on kunnostaa vuoteen 2030 mennessä 35 miljoonaa rakennusyksikköä; yhtyy tiedonannossa esitettyyn näkemykseen, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vanhoja rakennuksia kunnostavien työntekijöiden suojelemiseen asbestialtistukselta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että asbestiin liittyvien riskien ehkäisyn ja riskinhallinnan parantaminen edellyttää, että saatavilla on asiaa koskevaa tietoa, joka on mukautettu niiden tarpeisiin, joita asia suoraan koskee; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tukemaan tiedon levittämistä parhaita käytettävissä olevia tekniikoita hyödyntävistä erilaisista asbestituotteiden asianmukaisen ja turvallisen poistamisen tai hävittämisen järjestelmistä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että luontoperäisille asbestimateriaaleille altistumisesta väestölle aiheutuvat terveysriskit ovat myös aihepiiri, josta tarvitaan tietoa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vaatii, että kaikkien unionin aloitteiden, joilla tuetaan energiaperuskorjauksia, olisi oltava sosiaalisesti oikeudenmukaisia ja sisällettävä toimenpiteitä asukkaiden ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi muun muassa tunnistamalla asbestia sisältävät rakennukset, jotta asbesti ja muut vaaralliset materiaalit voidaan poistaa turvallisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kunnollisten, kohtuuhintaisten ja terveellisten asuntojen saatavuus on yksi sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman kulmakivistä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä, että useat jäsenvaltiot ja alueet, kuten Alankomaat, Puola ja Flanderi, toteuttavat parhaillaan kunnianhimoisia suunnitelmia asbestin poistamiseksi rakennetusta ympäristöstä selkeällä aikataululla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jälleen komissiota laatimaan oikeudelliset puitteet kaiken rakennuksissa ja infrastruktuurissa olevan asbestin arvioimiseksi jäsenvaltioissa kuullen asiaankuuluvia sidosryhmiä, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, ja esittämään arvion sen turvallisen poistamisen kustannuksista kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen puitedirektiivistä jäsenvaltioiden kansallisten asbestinpoistosuunnitelmien laatimista varten; katsoo, että ehdotukseen olisi sisällyttävä selkeät ja realistiset aikataulut, prioriteetit ja välitavoitteet, asbestin havaitseminen ja rekisteröinti, asunnonomistajille ja pk-yrityksille tarjottava rahoitus- ja muu tuki, toimenpiteet, joilla suojellaan työntekijöitä asbestialtistumiselta direktiivin 2009/148/EY mukaisesti, sekä asbestin turvallinen hävittäminen, jotta estetään asbestin kulkeutuminen kierrätysprosesseihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii, että toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuuden määrittäminen edellyttää pitkäkestoista epidemiologista seurantaa; korostaa, että mesoteliooma on sairaus, jonka keskeinen riskitekijä on asbesti, ja että diagnosoitujen mesotelioomatapausten lukumäärä on epidemiologisen seurannan kannalta merkityksellinen indikaattori; kehottaa siksi, että mesoteliooman raportointi toimivaltaisille viranomaisille on säädettävä pakolliseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan muu kuin työperäinen altistus asbestille voi selittää noin 20 prosenttia teollisuusmaiden mesotelioomatapauksista (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että perusparannusaallon oletettavasti mukanaan tuoma rakennustyön kasvu tulee lisäämään työ- ja ympäristöperäistä altistumista asbestikuiduille; korostaa tarvetta korvata asbesti energiatehokkailla materiaaleilla perusparannusaallon yhteydessä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jälleen perustamaan kansallisia julkisia asbestirekistereitä; kehottaa komissiota esittämään puitedirektiiviehdotuksessa vähimmäisvaatimuksia julkisesti saatavilla oleville sähköisille kansallisille rekistereille, jotka koskevat asbestia ja muita vaarallisia aineita julkisissa ja yksityisomistuksessa olevissa rakennuksissa; korostaa, että asbestirekisterien olisi oltava yhteensopivia esimerkiksi energiatehokkuuteen liittyvien tietokantojen ja rekisterien kanssa ja että niihin olisi vietävä tietoa yhteisten välineiden, kuten rakennusten peruskorjauspassien, avulla asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Euroopan ympäristökeskusta tekemään lisätutkimuksia asbestin esiintymisestä joissa ja niitä ympäröivissä sivujoissa sekä sen vaikutuksista kasvillisuuteen ja luonnonvaraisiin eläimiin, kuten Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto on tehnyt (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että asbestin taustapitoisuuksia ilmakehässä olisi seurattava ja mitattava kaikissa jäsenvaltioissa, että tiedonsaannin olisi oltava mahdollista ja että elintiloille olisi otettava käyttöön altistumisraja-arvot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 2017 antamat suositukset (23), joissa todettiin, että asbestikuituja ei ole tarpeen sisällyttää neuvoston direktiivin 98/83/EY (24) liitteeseen I, ja tehtiin johtopäätös, että juomavedessä olevat asbestikuidut eivät aiheuta terveysongelmia; muistuttaa, että italialaiset tutkijat ovat eräässä tutkimuksessa ottaneet esille tärkeän kysymyksen siitä, lisääkö asbestikuituja sisältävän veden nauttiminen mahasyöpien sekä paksu- ja peräsuolen syöpien riskiä (25); korostaa, että asbestipitoisista putkista peräisin olevia kuituja sisältävän veden nauttimisesta mahdollisesti aiheutuvat asbestiperäiset sairaudet saattavat tulla esiin useiden vuosikymmenten kuluttua; korostaa, että vaikka italialainen tutkimus ei itsessään mahdollista tässä vaiheessa lopullisen päätelmän tekemistä veden välityksellä nautitun asbestin ja ruoansulatuskanavan syöpien välisestä yhteydestä, asiaan liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi olisi sovellettava ennalta varautumisen periaatetta; katsoo, että tätä tärkeää kysymystä olisi tutkittava lisää; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi seuraamaan säännöllisesti juomaveden ottoon käytettävän veden laatua ja ryhtymään tarvittaviin ennalta ehkäiseviin ja riskejä rajoittaviin toimenpiteisiin, jos todetaan riskejä ihmisten terveydelle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on huolissaan unionin juomaveden jakeluverkoston tilasta ja asbestisementistä valmistetuista putkista, joiden heikkenemisen seurauksena veteen vapautuu asbestikuituja; muistuttaa lisäksi, että WHO:n suositusten mukaisesti asbestisementtiputkia ei enää pitäisi käyttää tai hyväksyä juomavesikäyttöä varten (26); katsoo, että asbestin täydellistä käytöstä poistamista koskevan eurooppalaisen strategian puitteissa ja EU:n elpymissuunnitelman ja jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmien yhteydessä olisi laadittava ja pantava täytäntöön kokonaisvaltainen suunnitelma Euroopan juomavesiverkoston uudistamista ja asbestinpoistoa varten; |
| --- | --- |

26.

Työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistumiseen työssä, annetun direktiivin 2009/148/EY saattaminen ajan tasalle

| 27. | muistuttaa, että asbesti on edelleen yksi merkittävimmistä työterveyshaasteista ja että 125 miljoonaa ihmistä maailmassa on altistunut työpaikalla asbestille (27), vaikka sen terveysriskit ovat olleet tiedossa jo vuosikymmeniä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että asbestialtistuksen seurauksena kuolee maailmassa vuosittain noin 250 000 ihmistä (28); huomauttaa, että asbestikuiduille altistumisesta johtuvien kuolemien määrä on viime vuosina jopa lisääntynyt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota saattamaan direktiivin 2009/148/EY ajan tasalle, jotta uusin tieteellinen tieto ja tekninen kehitys, mukaan lukien arvio erilaisista asbestikuiduista ja niiden haitallisista terveysvaikutuksista, otetaan huomioon, ja aloittamaan kuitumaisten silikaattien luettelon ajan tasalle saattamisprosessin direktiivin soveltamisalalla ja harkitsemaan sen yhteydessä riebeckiitin, winchiitin, richteriitin, fluoroedeniitin ja erioniitin sisällyttämistä luetteloon, joka kattaa jo aktinoliitin, antofylliitin, tremoliitin ja grüneriitin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että direktiiviä 2009/148/EY sovelletaan kaikkeen toimintaan, jossa työntekijät altistuvat tai voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältävästä materiaalista vapautuvalle pölylle; kehottaa vahvistamaan säännöksiä, joilla varmistetaan kaikkien asbestinpoistokohteiden työntekijöiden suojelu, mukaan lukien työntekijät, jotka tulevat työmaalle asbestin poistamisen jälkeen; kehottaa painottamaan enemmän tarvetta sisällyttää kaikki riskialttiit ammatit, mukaan lukien kunnostus- ja purkutyöntekijät, jätehuollosta vastaavat henkilöt, kaivostyöntekijät ja palomiehet, kyseisen direktiivin kansalliseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on huolissaan siitä, että viimeisimpien lääketieteellisten tutkimusten ja suositusten mukaan ei ole olemassa kynnysarvoa, jonka alittuessa ilman asbestikuitupitoisuus ei olisi haitallista (29); katsoo tämän vuoksi, että mitään poikkeuksia direktiivin 2009/148/EY suojelutoimenpiteistä ei voida perustella viittaamalla työperäisen altistumisen raja-arvoon; vaatii, että direktiivissä 2009/148/EY otetaan täysimääräisesti huomioon periaate, jonka mukaan asianmukaisia henkilökohtaisia varotoimia on aina toteutettava niiden toimien aikana, joissa työntekijät altistuvat tai saattavat altistua asbestista tai asbestia sisältävistä materiaaleista vapautuvalle pölylle työssään; katsoo, että riskejä arvioitaessa olisi otettava huomioon murenemattomien asbestipitoisten materiaalien vaarallisuus; kehottaa tekemään suunnitellun työprosessin yhteydessä yksilöllisen riskinarvioinnin tarvittavien varotoimien määrittämiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että asbestia sisältävien osien ja materiaalien turvallinen poistaminen ja hävittäminen on ensisijaisen tärkeää, koska korjaaminen, huolto, kapselointi tai päällystäminen johtaa ainoastaan siihen, että poisto lykkääntyy, mikä pahentaa väestölle ja työntekijöille vuosia myöhemmin aiheutuvia riskejä; kehottaa kieltämään sellaisten asbestipitoisten materiaalien kapseloinnin ja päällystämisen, jotka voidaan teknisesti poistaa; vaatii, että tämä kielto ei saisi johtaa siihen, että kaikkein pienituloisimmat kotitaloudet joutuvat tilanteeseen, jossa niillä ei ole varaa tarvittavaan peruskorjaukseen; korostaa siksi, että tarvitaan asianmukaisia liitännäistoimenpiteitä; pitää tärkeänä tunnistaa ja rekisteröidä asbestia sisältäviä rakenteita, joita ei voida poistaa lyhyellä aikavälillä (kuten rakennusten betoniseinät), ja seurata niiden kuntoa säännöllisesti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa luomaan synergiaa Euroopan kemikaaliviraston perustaman tietokannan kanssa, jotta kerätään tietoa huolta aiheuttavista aineista tuotteissa ja jätteeksi tulevissa tuotteissa, sekä parannetaan niitä koskevaa tietämystä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa perustavanlaatuisesta oikeudellista periaatteesta, jonka mukaan työterveyden ja -turvallisuuden yhteydessä on aina käytettävä parasta mahdollista tekniikkaa mahdollisimman korkeatasoisen suojelun saavuttamiseksi; kehottaa tiukentamaan teknisiä vähimmäisvaatimuksia ja alentamaan asbestikuitujen pitoisuudet ilmassa niin alhaiselle tasolle kuin teknisesti mahdollisesti, myös pölynpoiston ja lähteellä tapahtuvan pölynimennän, jatkuvan sedimennoinnin ja dekontaminaation avulla; vaatii asettamaan vähimmäisvaatimukset paine-erolle osastoidun asbestityötilan ja ympäristön välillä, raittiin ilman syötölle ja HEPA-suodattimille; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että tekniset vähimmäisvaatimukset on saatettava ajan tasalle, jotta niiden sisältämät määräykset pysyisivät teknologisen kehityksen tahdissa; korostaa, että robottien ja muiden edistyneiden teknologioiden käyttövaatimusta on tarkasteltava lisää muun muassa tutkimuksen kautta ja vaihtamalla järjestelmällisemmin parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan kehittää jatkuvasti uusia normeja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi; toteaa, että optinen mikroskopia ei ole uusin käytettävissä oleva tekniikka hengitysilman asbestikuitujen laskemiseksi ja että analyyttinen läpäisyelektronimikroskopia (ATEM) on herkempi ja mahdollistaa asbestikuitujen havaitsemisen ja laskemisen; kehottaa käyttämään kuitujen laskennassa mahdollisuuksien mukaan ATEMia tai vastaavia kehittyneitä menetelmiä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että näytteenoton on oltava edustava ja kuvattava työntekijän henkilökohtaista altistumista, mikä tarkoittaa sitä, että näytteet on otettava edustavissa ja realistisissa tilanteissa, joissa työntekijät altistuvat asbestipölylle, ja suorittamalla mittauksia säännöllisesti erityisten toimintavaiheiden aikana; katsoo, että jos näytteenotto ei voi olla työntekijän henkilökohtaisen altistumisen suhteen edustava, olisi sovellettava kaikkia asianmukaisia suojatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että ilmoituksessa olisi oltava kaikki liitteeseen II lisätyt tiedot, muun muassa alueet, joilla työ suoritetaan, työntekijöiden suojaukseen ja puhdistukseen käytettävät laitteet sekä jätteiden käsittelysuunnitelma; katsoo, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi säilytettävä tiedot vähintään 40 vuoden ajan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vaatii, että työnantajille annetaan riittävästi kohdennettua hallinnollista tukea näiden suojatoimenpiteiden ja ilmoitusvaatimusten käyttöönottoa varten erityisesti pk-yrityksissä ja myös mikroyrityksissä, jotta vältetään vaatimusten täyttämättä jättäminen; korostaa, että asbestimateriaaleihin liittyviä toimintoja koskevien standardoitujen prosessien käyttöönotto auttaisi vähentämään asbestikuitupölyn määrää ja toimintojen kustannuksia ja helpottaisi ilmoitusvaatimusten täyttämistä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että työperäisen asbestille altistumisen raja-arvon nykyinen unionin vähimmäisvaatimus on 100 000 kuitua kuutiometrissä (0,1 kuitua kuutiosenttimetrissä); ottaa huomioon, että useimmat jäsenvaltiot soveltavat nykyistä vähimmäisvaatimusta; korostaa, että jotkin jäsenvaltiot soveltavat huomattavasti alhaisempia työperäisen altistumisen raja-arvoja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja esimerkiksi Alankomaissa raja-arvo on 2 000 kuitua kuutiometrissä (0,002 kuitua kuutiosenttimetrissä); |
| --- | --- |

39.

| 40. | tähdentää, että Kansainvälisen työterveyskomission johtavat lääketieteen tutkijat katsovat, että altistumisen raja-arvot eivät suojaa riittävästi syöpää vastaan, ja ehdottavat työperäisen altistumisen raja-arvoksi 1 000 kuitua kuutiometrissä (0,001 kuitua kuutiosenttimetrissä); suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen esittää vuonna 2022 lainsäädäntöehdotus työntekijöiden asbestialtistuksen vähentämiseksi edelleen ja kehottaa komissiota saattamaan nämä altistumisen raja-arvot mahdollisimman pian ajan tasalle eli 0,001 kuituun kuutiosenttimetrissä (1 000 kuitua kuutiometrissä) ottaen huomioon eri sidosryhmien suositukset ja kuultuaan työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa; korostaa, että tarvitaan riittävä siirtymäaika uusien menetelmien ja uusien altistumisarvojen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että työnantajien lisäksi myös omistajia, pääurakoitsijoita ja urakoita teettäviä hankintaviranomaisia olisi vaadittava toteuttamaan asbestikartoitus ennen töiden aloittamista rakennuksilla, laivoilla, ilma-aluksissa ja laitteiden tai tuotteiden parissa; vaatii, että ennen töiden aloittamista tiloissa, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon soveltamisvuotta, sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi, pätevän ja sertifioidun toimijan on suoritettava asbestipitoisten materiaalien kattava kartoitus; katsoo, että kartoituksissa olisi aina tehtävä kyseiseen työpaikkaan mukautettu määritys ja että raportissa olisi ilmoitettava asbestin puuttuminen tai esiintyminen sekä sen kuitutyyppi, jos sitä esiintyy, samoin kuin yksityiskohtainen kuvaus kontaminaation laadusta ja sen täsmällisestä sijainnista ja arvioiduista määristä; katsoo, että direktiivin 2009/148/EY 14 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi kyseisen direktiivin liitteeseen olisi sisällytettävä koulutuksen vähimmäiskestoa koskevia vaatimuksia, ja koulutuksen pitää olla validoitu kokeella kunkin työtyypin osalta; korostaa tässä yhteydessä tarvetta riskienarvioinnin yhdenmukaisille menettelytavoille, joilla voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset unionin tasolla ja välttää sisämarkkinoiden pirstaloituminen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on huolissaan siitä, että koulutusvaatimukset ja koulutustodistukset vaihtelevat edelleen suuresti jäsenvaltiosta toiseen, mikä aiheuttaa vakavan vaaran terveydelle ja turvallisuudelle työntekijöiden liikkuessa rajojen yli; kehottaa lisäämään direktiiviin 2009/148/EY uuden liitteen, joka sisältää asbestityökoulutusta koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset, kuten erityisvaatimuksia asbestinpoistoon erikoistuneiden yritysten työntekijöille ja työntekijöille, jotka voivat työssään joutua kosketuksiin asbestia sisältävien materiaalien kanssa; katsoo, että direktiivin 2009/148/EY 14 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi kyseisen direktiivin liitteeseen olisi sisällytettävä koulutuksen vähimmäiskestoa koskevia vaatimuksia, jotka koskevat kulloistakin työtyyppiä, tällaisen koulutuksen asianmukaista dokumentointia sekä sitä, miten usein yksittäisen työntekijän on osallistuttava koulutukseen; |
| --- | --- |

42.

Asbestiperäisten sairauksien tunnustaminen ja korvauksien maksaminen niistä

| 43. | kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle 19. syyskuuta 2003 antamansa suosituksen eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta (30) ja sisällyttämään siihen viimeisimmät saatavilla olevat lääketieteelliset tiedot ammattitaudeista, erityisesti asbestiperäisistä sairauksista; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan tunnustamisprosesseja kääntämällä todistustaakan, erityisesti jos asbestityöntekijöiden kansalliset rekisterit on perustettu vasta äskettäin, ja vahvistamaan riittävät korvaukset työntekijöille, joilla on asbestiperäinen sairaus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | huomauttaa, että asbestiperäiset sairaudet ovat vapaan liikkuvuuden vuoksi rajat ylittävä haaste ja että tässä yhteydessä olisi etenkin otettava huomioon liikkuvien työntekijöiden rooli; muistuttaa, että ammattitaudit ja työpaikan terveysriskit liittyvät aina tiettyyn ammattiin, tiettyihin työtehtäviin ja tiettyyn työpaikkaan ja aikaan; kehottaa komissiota esittämään työmarkkinaosapuolia kuultuaan SEUT 153 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan nojalla ehdotuksen direktiiviksi ammattitautien, asbestiperäiset sairaudet mukaan lukien, tunnustamista ja niistä maksettavia korvauksia koskevista unionin vähimmäisvaatimuksista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot nimeäisivät kansallisen viranomaisen tai asiamiehen, joka auttaisi ammattitauteja ja erityisesti pitkän latenssiajan omaavia asbestisairauksia sairastavia tunnustamisprosesseissa; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan potilasyhdistysten ja ammattijärjestöryhmien perustamista asbestiperäisiä sairauksia sairastaville ja heidän perheilleen ja korostaa tarvetta kuulla näitä yhdistyksiä tunnustamisprosessien helpottamiseksi ja yksinkertaistamiseksi; kehottaa lisäämään kansallista rahoitusta asbestiperäisiä sairauksia sairastaville maksettavia korvauksia varten, jotta varmistetaan sairauden välittömien, välillisten ja inhimillisten kustannusten riittävä kattaminen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että tupakoinnin ja asbestille altistumisen yhteisvaikutus lisää keuhkosyöpään sairastumisen riskiä merkittävästi; kehottaa jäsenvaltioita ehdottamaan tupakoinnin lopettamisohjelmaa kaikille asbestille altistuneille työntekijöille; toistaa, että tupakointi ei saa koskaan olla syy olla tunnustamatta työntekijän asbestiperäistä ammattitautia tai evätä korvausvaatimuksen tekemistä ja tällaisen sairauden hoidon saamista; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa arvioimaan paremmin riskejä, jotka liittyvät muihin kuin ammattiin liittyviin passiivisiin altistuksiin, erityisesti asbestityöntekijöiden kanssa asuville perheenjäsenille; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan muun kuin ammattiin liittyvän kontaktin kautta tapahtuvan passiivisen asbestialtistuksen dokumentoitujen kohteiden tunnustamista ja altistuneille maksettavia korvauksia ja hyödyntämään Tanskan kaltaisten jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä; muistuttaa passiivista altistusta koskevasta sukupuolinäkökulmasta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että asbestille on olemassa erilaisia muita kuin työperäisen altistuksen muotoja, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia ihmisten terveyteen, kuten altistuminen työhön liittyvässä oheistoiminnassa (myös altistus työntekijöiden tahattomasti kotiin tuomalle asbestipölylle), kotona (myös altistus asbestia sisältäville kotitaloustarvikkeille) tai ympäristössä (myös rakennuksissa ja teollisissa laitoksissa oleville materiaaleille); |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että naiset, jotka altistuvat asbestiperäisille riskeille, ovat erityisen alttiita tietynlaisille asbestialtistumisille; kehottaa tunnustamaan sukupuolinäkökulman paremmin koko työterveyden ja -turvallisuuden alalla ja valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon kaikissa lainsäädännöllisissä ja muissa kuin lainsäädännöllisissä välineissä jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan, että sukupuolittuneet käytännöt eivät vaikuta asbestiperäisen sairauden seurantaan, tunnistamiseen, hoitoon tai pitämiseen asbestiperäisenä, millä olisi vaikutusta sairastuneille maksettavien korvausten tasoon; kehottaa ottamaan puhdistustoimet paremmin huomioon sairauksien diagnosoinnissa riskitekijöinä; vaatii parempaa riskinarviointia ja asbestialtistuksen tunnistamista kun on kyse työntekijöistä, jotka ovat siivoajia, erityisesti naispuolisille siivoajia, sekä henkilöistä, jotka huolehtivat palkattomista kotitaloustöistä, kuten asbestin saastuttamien tuotteiden puhdistamisesta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että saastuttaja maksaa -periaate olisi otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon asbestin poistokustannusten jakamisessa; |
| --- | --- |

51.

Asbestikartoitukset ennen energiaperuskorjaustöitä ja rakennuksen myyntiä tai vuokraamista

| 52. | muistuttaa, että rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/844 (31) johdanto-osan 14 kappaleessa kehotetaan jäsenvaltioita tukemaan olemassa olevien rakennusten energiatehokkuuden parannuksia muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten noudattamista; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen direktiivin 2010/31/EU 7 artiklan muuttamiseksi perusparannusaallon puitteissa ja sisällyttämään siihen vaatimuksen pakollisesta asbestikartoituksesta, rekisteröinnistä ja asbestin ja muiden vaarallisten aineiden poistamisesta ennen kuin perusparannustyöt voivat alkaa ottaen erityisesti huomioon SEUT 153 artiklan 1 kohdan a alakohdan etenkin työympäristön parantamisesta työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojaamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon nykyiset kansalliset määräykset sekä vaikutustenarviointi tehokkaimmista tavoista suorittaa rakennusten pakollinen kartoitus, jossa asianmukaisen pätevyyden ja luvat omaava ammattimainen toimija kartoittaa asbestipitoisuuden pintamateriaaleissa ennen myyntiä tai vuokraamista ja jotta voidaan antaa asbestitodistus rakennuksille, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vuokralaisia koskevia suojatoimenpiteitä, kun asbestia löytyy rakennuksesta ennen energiaperuskorjaustöitä; korostaa, että vuokralaisten ei pitäisi joutua maksamaan asbestin kartoitus- ja poistokuluja; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vuokralaisille annetaan kaikki tiedot rakennuksessa olevasta asbestista ja asbestitodistus; |
| --- | --- |

55.

Unioni maailmanlaajuisena johtajana asbestin vastaisissa toimissa

| 56. | suhtautuu myönteisesti 12. maaliskuuta 2021 annettuihin neuvoston päätelmiin, joissa korostetaan tarvetta vahvistaa kansallisia markkinavalvontavalmiuksia ja tulliviranomaisten roolia; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan tarkastuksia ja markkinavalvontaa ja tekemään yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden raja- ja tulliviranomaisten kanssa, jotta estetään asbestia sisältävien laittomien tuotteiden pääsy sisämarkkinoille; korostaa, että on tärkeää tukea ja kehittää kestäviä ratkaisuja alusten romuttamiseksi unionissa uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti, jotta vältetään asbestialtistuksesta työntekijöille alusten romuttamisen yhteydessä aiheutuvat haitalliset terveysvaikutukset; kehottaa komissiota varmistamaan tiukat normit työntekijöiden suojelemiseksi asbestialtistukselta kolmansissa maissa sijaitsevissa unionin hyväksymissä alusten kierrätyslaitoksissa; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen, jossa kartoitetaan asbestia sisältävien tuotteiden ja materiaalien laittoman unioniin tuonnin laajuutta ja hahmotellaan mahdollisia markkinavalvontaa vahvistavia toimenpiteitä, joihin voisi sisältyä mahdollisuus rajoittaa sellaisten alusten pääsyä satama-alueelle ja -tiloihin sekä väliaikaiseen varastointiin unionissa, jotka kuljettavat asbestia sisältäviä tuotteita tai materiaaleja transit-rahtina; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota asettamaan ensisijaiseksi tavoitteeksi krysotiiliasbestin sisällyttämisen Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III ja asbestin maailmanlaajuisen kiellon; kehottaa unionia toimimaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön uudet välineet, joilla asbestikauppa määritetään myrkyllisten aineiden kaupaksi; kehottaa unionia integroimaan asbestin ja asbestiperäisten sairauksien torjunnan ulkopolitiikkaansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan, myös taloudellista tukeaan, asbestia ja asbestiperäisiä sairauksia torjuville maailmanlaajuisille toimijoille, kuten WHO:lle; tuomitsee investoinnit maailmanlaajuiseen asbestiteollisuuteen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | muistuttaa, että kolmasosa WHO:n Euroopan alueella asuvista ihmisistä asuu maissa, jotka eivät ole vielä kieltäneet kaikkien asbestin muotojen käyttöä (32); huomauttaa, että kuudessatoista Euroopan maassa käytetään edelleen asbestia, erityisesti rakennusmateriaalina, ja jatketaan sen tuotantoa ja vientiä; |
| --- | --- |

58.

Taloudelliset näkökohdat

| 59. | kehottaa komissiota arvioimaan parlamentin pyyntöjen taloudelliset vaikutukset tämän päätöslauselman 17 ja 18 kohdan ja liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28.

(2)  EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3)  EUVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(4)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.

(5)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 102.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0074.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI (2016)581397_EN.pdf.

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(12)  Komission asetus (EU) 2016/1005, annettu 22. kesäkuuta 2016, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta asbestikuitujen (krysotiilin) osalta (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 4).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0371.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 649/2012, annettu 4. heinäkuuta 2012, vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista (uudelleenlaadittu) (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (nih.gov)

(22)  Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  WHO, Regional office for Europe. Drinking Water Parameter Cooperation Project. Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive). Recommendations, 2017.

(24)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3. marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione”, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27)  WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases 2018.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. ”Global Asbestos Disaster”Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nro. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  ECHA: Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace, 1. helmikuuta 2021.

(30)  Komission suositus K(2003)3297, annettu 19. syyskuuta 2003, eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta (EUVL L 238, 25.9.2003, s. 28).

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/844, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE I:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

EU:n puitedirektiivi kansallisista asbestinpoistostrategioista

Euroopan parlamentti pyytää, että kuultuaan työmarkkinaosapuolia SEUT 154 artiklan mukaisesti komissio esittää SEUT 152 artiklan toisen kohdan ja 192 artiklan nojalla ehdotuksen puitedirektiiviksi, jossa vahvistetaan kansallisia asbestinpoistostrategioita koskevat vähimmäisvaatimukset ottaen huomioon ainakin seuraavat osatekijät:

| (1) | arvio sellaisten asbestia sisältävien materiaalien määristä ja pääasiallisista tyypeistä, jotka on poistettava rakennuksista ja infrastruktuurista jäsenvaltiossa tai alueella; |
| --- | --- |

(1)

arvio sellaisten asbestia sisältävien materiaalien määristä ja pääasiallisista tyypeistä, jotka on poistettava rakennuksista ja infrastruktuurista jäsenvaltiossa tai alueella;

| (2) | asbestin poistamisen aikataulu, mukaan lukien tiettyjen rakennusten mahdollinen priorisointi (kuten koulut, terveydenhuoltolaitokset, liikuntatilat tai sosiaalisen asuntotuotannon asunnot), välitavoitteet ja saavutetun edistyksen säännöllinen arviointi vähintään viiden vuoden välein; |
| --- | --- |

(2)

asbestin poistamisen aikataulu, mukaan lukien tiettyjen rakennusten mahdollinen priorisointi (kuten koulut, terveydenhuoltolaitokset, liikuntatilat tai sosiaalisen asuntotuotannon asunnot), välitavoitteet ja saavutetun edistyksen säännöllinen arviointi vähintään viiden vuoden välein;

| (3) | taloudellinen kehys, joka perustuu ERI-rahastojen varojen käyttöön ja jolla tuetaan rakennusten omistajia ja yhdistetään asbestin poistaminen muihin julkisiin toimiin ja ohjelmiin (esimerkiksi energiatehokkuuden, asuinympäristön parantamisen, sosiaalisen asuntotuotannon ja sairauksien ehkäisyn edistäminen) tehokkuussyistä ja synergioiden hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

(3)

taloudellinen kehys, joka perustuu ERI-rahastojen varojen käyttöön ja jolla tuetaan rakennusten omistajia ja yhdistetään asbestin poistaminen muihin julkisiin toimiin ja ohjelmiin (esimerkiksi energiatehokkuuden, asuinympäristön parantamisen, sosiaalisen asuntotuotannon ja sairauksien ehkäisyn edistäminen) tehokkuussyistä ja synergioiden hyödyntämiseksi;

| (4) | vähimmäiskriteerit sähköisille kansallisille asbestirekistereille, joissa olisi kartoitettava kaikki jäsenvaltiossa tai alueella oleva asbesti ja joihin sisältyvät ainakin seuraavat vaatimukset:






  a) | julkinen ja maksuton saatavuus, myös rakennuksessa tai infrastruktuurissa työskenteleville työntekijöille ja yrityksille, sen omistajille, asukkaille, palo- ja pelastushenkilöstölle sekä käyttäjille asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(4)

vähimmäiskriteerit sähköisille kansallisille asbestirekistereille, joissa olisi kartoitettava kaikki jäsenvaltiossa tai alueella oleva asbesti ja joihin sisältyvät ainakin seuraavat vaatimukset:

a)

julkinen ja maksuton saatavuus, myös rakennuksessa tai infrastruktuurissa työskenteleville työntekijöille ja yrityksille, sen omistajille, asukkaille, palo- ja pelastushenkilöstölle sekä käyttäjille asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti;

| b) | asianomaisen rakennuksen tai infrastruktuurin rakennusvuosi (ennen kansallista asbestikieltoa vai sen jälkeen) |
| --- | --- |

b)

asianomaisen rakennuksen tai infrastruktuurin rakennusvuosi (ennen kansallista asbestikieltoa vai sen jälkeen)

| c) | tiedot asbestia sisältävän rakennuksen tai infrastruktuurin tyypistä (yksityinen, julkinen vai liiketila) |
| --- | --- |

c)

tiedot asbestia sisältävän rakennuksen tai infrastruktuurin tyypistä (yksityinen, julkinen vai liiketila)

| d) | haitallisten aineiden tarkka sijainti ja niiden rakennuksen osien tarkka sijainti, joissa on tehty asbestikartoitus |
| --- | --- |

d)

haitallisten aineiden tarkka sijainti ja niiden rakennuksen osien tarkka sijainti, joissa on tehty asbestikartoitus

| e) | maininta siitä, missä työt suoritetaan tai on suoritettu (sisällä/ulkona) ja mikä rakennuksen tai infrastruktuurin osa on kyseessä (lattiat, seinät, katot) |
| --- | --- |

e)

maininta siitä, missä työt suoritetaan tai on suoritettu (sisällä/ulkona) ja mikä rakennuksen tai infrastruktuurin osa on kyseessä (lattiat, seinät, katot)

| f) | materiaalityyppi (asbestisementti, eriste, kitti tms.) ja kunkin materiaalityypin arvioitu osuus |
| --- | --- |

f)

materiaalityyppi (asbestisementti, eriste, kitti tms.) ja kunkin materiaalityypin arvioitu osuus

| g) | suoritettavien töiden luonne ja ilmoitus työmenetelmistä, jotka voivat vioittaa asbestia sisältäviä materiaaleja (poraaminen, leikkaaminen tms.), sekä töiden oletettu kesto |
| --- | --- |

g)

suoritettavien töiden luonne ja ilmoitus työmenetelmistä, jotka voivat vioittaa asbestia sisältäviä materiaaleja (poraaminen, leikkaaminen tms.), sekä töiden oletettu kesto

| h) | poistamisen aikataulu ja hallintasuunnitelma; |
| --- | --- |

h)

poistamisen aikataulu ja hallintasuunnitelma;

| (5) | linkki kaikkiin asiaa koskeviin ja sovellettaviin kansallisiin työterveys- ja -turvallisuussäännöksiin direktiivin 2009/148/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

(5)

linkki kaikkiin asiaa koskeviin ja sovellettaviin kansallisiin työterveys- ja -turvallisuussäännöksiin direktiivin 2009/148/EY mukaisesti;

| (6) | asbestia sisältävän jätteen turvallista, valvottua ja dokumentoitua käsittelyä koskeva suunnitelma, jolla varmistetaan jätteenkäsittelylaitosten asianmukainen käytettävyys kansallisten käytäntöjen mukaisesti; suunnitelmaan olisi sisällyttävä ratkaisu, jolla varmistetaan jätevirtojen täydellinen erottaminen toisistaan sillä periaatteella, että yhtään asbestia ei pääse jätevirtoihin niin, että rakennusmateriaalien uudelleenkäyttö estyy, sekä varmistetaan kiertotalouden työntekijöiden mahdollisimman korkeatasoinen suojelu ja asbestijätteen ympäristöturvallinen varastointi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa hyödyntäen; |
| --- | --- |

(6)

asbestia sisältävän jätteen turvallista, valvottua ja dokumentoitua käsittelyä koskeva suunnitelma, jolla varmistetaan jätteenkäsittelylaitosten asianmukainen käytettävyys kansallisten käytäntöjen mukaisesti; suunnitelmaan olisi sisällyttävä ratkaisu, jolla varmistetaan jätevirtojen täydellinen erottaminen toisistaan sillä periaatteella, että yhtään asbestia ei pääse jätevirtoihin niin, että rakennusmateriaalien uudelleenkäyttö estyy, sekä varmistetaan kiertotalouden työntekijöiden mahdollisimman korkeatasoinen suojelu ja asbestijätteen ympäristöturvallinen varastointi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa hyödyntäen;

| (7) | puitedirektiivissä säädettyjen toimenpiteiden valvontaa ja täytäntöönpanoa koskeva strategia, mukaan lukien tiedotuskampanjat, pk-yritysten valmiuksien kehittämistoimet, tarkastukset sekä tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset, jos säännöksiä ei noudateta; |
| --- | --- |

(7)

puitedirektiivissä säädettyjen toimenpiteiden valvontaa ja täytäntöönpanoa koskeva strategia, mukaan lukien tiedotuskampanjat, pk-yritysten valmiuksien kehittämistoimet, tarkastukset sekä tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset, jos säännöksiä ei noudateta;

| (8) | työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten asbestisairaiden yhdistysten ja ennaltaehkäisystä vastaavien kansallisten työterveys- ja -turvallisuuslaitosten, tiivis osallistuminen direktiivin 2009/148/EY saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

(8)

työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten asbestisairaiden yhdistysten ja ennaltaehkäisystä vastaavien kansallisten työterveys- ja -turvallisuuslaitosten, tiivis osallistuminen direktiivin 2009/148/EY saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanoon ja seurantaan.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE II:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Direktiivin 2009/148/EY ajantasaistaminen

Euroopan parlamentti pyytää, että kuultuaan työmarkkinaosapuolia SEUT 154 artiklan mukaisesti komissio esittää SEUT 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla ehdotuksen työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, annetun direktiivin 2009/148/EY muuttamisesta seuraavien suositusten pohjalta:

| 1. | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:








  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti (1):

  ”1.   Tätä direktiiviä sovelletaan
  kaikkeen
  toimintaan, jossa työntekijät altistuvat tai jossa he voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältävästä materiaalista vapautuvalle pölylle.” |
| --- | --- | --- |

1.

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti (1):

”1.   Tätä direktiiviä sovelletaan
  kaikkeen
  toimintaan, jossa työntekijät altistuvat tai jossa he voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältävästä materiaalista vapautuvalle pölylle.”

| b) | poistetaan 3 kohta (2); |
| --- | --- |

b)

b)

poistetaan 3 kohta (2);

poistetaan 3 kohta

2

| c) | korvataan 4 kohta seuraavasti (3):

  ”4.   Jäsenvaltioiden on kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti laadittava käytännön suuntaviivat [...] satunnaisen ja lievän altistuksen määrittämiseksi.
  Niiden on myös kehitettävä alakohtaisia ratkaisuja työntekijöiden suojelemiseksi asbestipölylle altistumiselta muun muassa peruskorjaus- ja purkutöissä taikka jätehuollon, kaivosteollisuuden, siivous- tai palopelastusalan tehtävissä.” |
| --- | --- |

c)

c)

korvataan 4 kohta seuraavasti (3):

korvataan 4 kohta seuraavasti

3

”4.   Jäsenvaltioiden on kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti laadittava käytännön suuntaviivat [...] satunnaisen ja lievän altistuksen määrittämiseksi.
  Niiden on myös kehitettävä alakohtaisia ratkaisuja työntekijöiden suojelemiseksi asbestipölylle altistumiselta muun muassa peruskorjaus- ja purkutöissä taikka jätehuollon, kaivosteollisuuden, siivous- tai palopelastusalan tehtävissä.”

| 2. | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:








  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti (4):

  ”1.   Jollei 3
  artiklasta [...]
  muuta johdu, 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava.” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti (4):

korvataan 1 kohta seuraavasti

4

”1.   Jollei 3
  artiklasta [...]
  muuta johdu, 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava.”

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti (5):

  ”3.   Työnantajan on ennen töiden aloittamista tehtävä 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus jäsenvaltion vastuussa olevalle viranomaiselle kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti.
  Ilmoitukseen on sisällyttävä ainakin lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:






  a) | työmaan sijainti
  ja ne nimenomaiset alueet, joilla työ suoritetaan
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti (5):

korvataan 3 kohta seuraavasti

5

”3.   Työnantajan on ennen töiden aloittamista tehtävä 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus jäsenvaltion vastuussa olevalle viranomaiselle kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti.

Ilmoitukseen on sisällyttävä ainakin lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:

a)

työmaan sijainti
  ja ne nimenomaiset alueet, joilla työ suoritetaan
  ;

| b) | käytetyn tai käsitellyn asbestin laatu ja määrä; |
| --- | --- |

b)

käytetyn tai käsitellyn asbestin laatu ja määrä;

| c) | toteutettavat toimet ja prosessit; |
| --- | --- |

c)

toteutettavat toimet ja prosessit;

| d) | kyseessä olevien työntekijöiden määrä
  , luettelo työmaalle todennäköisesti osoitettavista työntekijöistä, työntekijöiden pätevyyden ja näiden saaman koulutuksen todistavat henkilökohtaiset todistukset ja pakollisten lääkärintarkastusten päivämäärät
  ; |
| --- | --- |

d)

kyseessä olevien työntekijöiden määrä
  , luettelo työmaalle todennäköisesti osoitettavista työntekijöistä, työntekijöiden pätevyyden ja näiden saaman koulutuksen todistavat henkilökohtaiset todistukset ja pakollisten lääkärintarkastusten päivämäärät
  ;

| e) | työn alkamispäivä ja sen kesto
  sekä suunniteltu työaika
  ; |
| --- | --- |

e)

työn alkamispäivä ja sen kesto
  sekä suunniteltu työaika
  ;

| f) | toteutetut toimenpiteet työntekijöiden asbestialtistumisen rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

f)

toteutetut toimenpiteet työntekijöiden asbestialtistumisen rajoittamiseksi;

| g) | työntekijöiden suojaukseen ja puhdistamiseen käytettyjen laitteiden ominaisuudet; |
| --- | --- |

g)

työntekijöiden suojaukseen ja puhdistamiseen käytettyjen laitteiden ominaisuudet;

| h) | jätteiden käsittelyyn käytettyjen laitteiden ominaisuudet; |
| --- | --- |

h)

jätteiden käsittelyyn käytettyjen laitteiden ominaisuudet;

| i) | työntekijöiden ja laitteiden puhdistamismenettely, kesto ja työaika; |
| --- | --- |

i)

työntekijöiden ja laitteiden puhdistamismenettely, kesto ja työaika;

| j) | ilmanvaihdon tasapainon tilapäinen säätö osastoidussa tilassa tehtäviä töitä varten; |
| --- | --- |

j)

ilmanvaihdon tasapainon tilapäinen säätö osastoidussa tilassa tehtäviä töitä varten;

| k) | suunnitelma turvallista ja kestävää jätehuoltoa varten, myös asbestia sisältävän jätteen sijoituspaikka.



  Jäsenvaltion asiasta vastaavan viranomaisen on säilytettävä ilmoitukset vähintään 40 vuotta kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.
  ” |
| --- | --- |

k)

suunnitelma turvallista ja kestävää jätehuoltoa varten, myös asbestia sisältävän jätteen sijoituspaikka.

| 3. | Korvataan 5 artikla seuraavasti (6):

  ”5 artikla


  [...]


  Toimet, joissa työntekijät altistuvat asbestikuiduille asbestia louhittaessa, asbestituotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä taikka tarkoituksellisesti lisättyä asbestia sisältäviä tuotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä, ovat kiellettyjä, lukuun ottamatta purkutöistä tai asbestinpoistosta peräisin olevien tuotteiden käsittelyä ja kaatopaikalle sijoittamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asbestin kaupan pitämistä ja käyttöä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamista.


  Jo käytössä olevat asbestia sisältävät osat ja materiaalit on poistettava ja hävitettävä turvallisesti, kun se on teknisesti mahdollista, eikä niitä saa korjata, kunnostaa, päällystää tai peittää. Asbestia sisältävät materiaalit, joita ei voida lyhyellä aikavälillä poistaa, on merkittävä ja kirjattava ylös, ja niiden kuntoa on seurattava säännöllisesti.
  ” |
| --- | --- |

3.

3.

Korvataan 5 artikla seuraavasti (6):

Korvataan 5 artikla seuraavasti

6

”5 artikla

[...]

Toimet, joissa työntekijät altistuvat asbestikuiduille asbestia louhittaessa, asbestituotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä taikka tarkoituksellisesti lisättyä asbestia sisältäviä tuotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä, ovat kiellettyjä, lukuun ottamatta purkutöistä tai asbestinpoistosta peräisin olevien tuotteiden käsittelyä ja kaatopaikalle sijoittamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asbestin kaupan pitämistä ja käyttöä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamista.

Jo käytössä olevat asbestia sisältävät osat ja materiaalit on poistettava ja hävitettävä turvallisesti, kun se on teknisesti mahdollista, eikä niitä saa korjata, kunnostaa, päällystää tai peittää. Asbestia sisältävät materiaalit, joita ei voida lyhyellä aikavälillä poistaa, on merkittävä ja kirjattava ylös, ja niiden kuntoa on seurattava säännöllisesti.
  ”

| 4. | Korvataan 6 artiklan b alakohta seuraavasti (7):






  ”b) | työprosessit on suunniteltava siten, ettei niistä synny asbestipölyä tai, jos tämä ei ole mahdollista, siten, ettei asbestipölyä pääse ilmaan
  , toteuttamalla vähintään seuraavat toimenpiteet:










  i) | pölyn sitominen; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Korvataan 6 artiklan b alakohta seuraavasti (7):

Korvataan 6 artiklan b alakohta seuraavasti

7

”b)

työprosessit on suunniteltava siten, ettei niistä synny asbestipölyä tai, jos tämä ei ole mahdollista, siten, ettei asbestipölyä pääse ilmaan
  , toteuttamalla vähintään seuraavat toimenpiteet:

, toteuttamalla vähintään seuraavat toimenpiteet:

i)

i)

pölyn sitominen;

pölyn sitominen;

| ii) | pölyn imu lähteellä; |
| --- | --- |

ii)

ii)

pölyn imu lähteellä;

pölyn imu lähteellä;

| iii) | ilmassa leijuvien kuitujen jatkuva sedimentointi; |
| --- | --- |

iii)

iii)

ilmassa leijuvien kuitujen jatkuva sedimentointi;

ilmassa leijuvien kuitujen jatkuva sedimentointi;

| iv) | asianmukainen puhdistaminen; |
| --- | --- |

iv)

iv)

asianmukainen puhdistaminen;

asianmukainen puhdistaminen;

| v) | paine-eron säätäminen niin, että se on vähintään - 10; |
| --- | --- |

v)

v)

paine-eron säätäminen niin, että se on vähintään - 10;

paine-eron säätäminen niin, että se on vähintään - 10;

| vi) | puhtaan korvausilman johtaminen kauempaa; |
| --- | --- |

vi)

vi)

puhtaan korvausilman johtaminen kauempaa;

puhtaan korvausilman johtaminen kauempaa;

| vii) | alipaineistajien ja kohdepoistojärjestelmien liikuteltavien imurien suorituskyvyn tarkistaminen HEPA-suodattimen vaihdon jälkeen ja ennen asbestinpoiston aloittamista tai vähintään kerran vuodessa mittaamalla suodattimien poistotehokkuudet suoraan luettavalla hiukkaslaskurilla.” |
| --- | --- |

vii)

vii)

alipaineistajien ja kohdepoistojärjestelmien liikuteltavien imurien suorituskyvyn tarkistaminen HEPA-suodattimen vaihdon jälkeen ja ennen asbestinpoiston aloittamista tai vähintään kerran vuodessa mittaamalla suodattimien poistotehokkuudet suoraan luettavalla hiukkaslaskurilla.”

alipaineistajien ja kohdepoistojärjestelmien liikuteltavien imurien suorituskyvyn tarkistaminen HEPA-suodattimen vaihdon jälkeen ja ennen asbestinpoiston aloittamista tai vähintään kerran vuodessa mittaamalla suodattimien poistotehokkuudet suoraan luettavalla hiukkaslaskurilla.”

| 5. | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:








  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti (8):

  ”1.   Työpaikan ilman asbestikuitupitoisuus on mitattava alustavan vaaran arvioinnin tulokset huomioon ottaen ja 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon noudattamisen varmistamiseksi
  suorittamalla mittauksia tietyissä toimintojen vaiheissa ja säännöllisin väliajoin työprosessin aikana
  .” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti (8):

korvataan 1 kohta seuraavasti

8

”1.   Työpaikan ilman asbestikuitupitoisuus on mitattava alustavan vaaran arvioinnin tulokset huomioon ottaen ja 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon noudattamisen varmistamiseksi
  suorittamalla mittauksia tietyissä toimintojen vaiheissa ja säännöllisin väliajoin työprosessin aikana
  .”

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti (9):

  ”2.   Näytteiden on oltava edustavia ja niiden on kuvattava työntekijöiden
  todellista
  henkilökohtaista altistumista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle.” |
| --- | --- |

b)

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti (9):

korvataan 2 kohta seuraavasti

9

”2.   Näytteiden on oltava edustavia ja niiden on kuvattava työntekijöiden
  todellista
  henkilökohtaista altistumista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle.”

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti (10):

  ”5.   Näytteenoton keston on oltava sellainen, että edustava altistuminen voidaan määrittää
  kaikille toiminnolle niiden kaikissa vaiheissa työprosessin aikana
  .” |
| --- | --- |

c)

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti (10):

korvataan 5 kohta seuraavasti

10

”5.   Näytteenoton keston on oltava sellainen, että edustava altistuminen voidaan määrittää
  kaikille toiminnolle niiden kaikissa vaiheissa työprosessin aikana
  .”

| d) | korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti (11):

  ”6.   Kuitulaskenta on tehtävä mieluiten käyttäen
  analyyttista läpäisyelektronimikroskopiaa
  tai mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tulokset.” |
| --- | --- |

d)

d)

korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti (11):

korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti

11

”6.   Kuitulaskenta on tehtävä mieluiten käyttäen
  analyyttista läpäisyelektronimikroskopiaa
  tai mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tulokset.”

| 6. | Korvataan 8 artikla seuraavasti (12):

  ”8 artikla
  ”Työnantajien on huolehdittava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, kun se
  milloin tahansa työprosessin aikana
  ylittää
  0,001
  kuitua kuutiosenttimetrissä
  (1 000 kuitua kuutiometrissä)
  .” |
| --- | --- |

6.

6.

Korvataan 8 artikla seuraavasti (12):

Korvataan 8 artikla seuraavasti

12

”8 artikla

”Työnantajien on huolehdittava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, kun se
  milloin tahansa työprosessin aikana
  ylittää
  0,001
  kuitua kuutiosenttimetrissä
  (1 000 kuitua kuutiometrissä)
  .”

| 7. | Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti (13):

  ”1.   Jos 8 artiklassa vahvistettu raja-arvo ylittyy
  tai on syytä uskoa, että ennen töiden aloittamista tunnistamatta jääneitä asbestia sisältäviä materiaaleja on vioittunut niin, että vapautuu pölyä, työt on lopetettava välittömästi
  . On selvitettävä ylittymisen syyt ja toteutettava mahdollisimman nopeasti asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
  Vaikutusalueella ei saa jatkaa työskentelyä ennen kuin riittävät toimenpiteet on toteutettu asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi.” |
| --- | --- |

7.

7.

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti (13):

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti

13

”1.   Jos 8 artiklassa vahvistettu raja-arvo ylittyy
  tai on syytä uskoa, että ennen töiden aloittamista tunnistamatta jääneitä asbestia sisältäviä materiaaleja on vioittunut niin, että vapautuu pölyä, työt on lopetettava välittömästi
  . On selvitettävä ylittymisen syyt ja toteutettava mahdollisimman nopeasti asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.

Vaikutusalueella ei saa jatkaa työskentelyä ennen kuin riittävät toimenpiteet on toteutettu asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi.”

| 8. | Korvataan 11 artikla seuraavasti (14):

  ”11 artikla
  Ennen purku- tai kunnossapitotöiden
  taikka sellaisten tilojen peruskorjaustöiden
  aloittamista
  , jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi, tilat on kartoitettava kaikkien
  asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi
  asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevan 6 osan ja asetuksen (EU) N:o 305/2011 liitteen I vaatimusten mukaisesti
  .
  Kartoituksen suorittajan on oltava pätevä ja sertifioitu toimija tai viranomainen tämän direktiivin 14 ja 15 artiklan sekä kansallisen rakennuslainsäädännön säännökset huomioon ottaen.




  Jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset säännökset asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi suoritettavista paikannus- ja selvitystoimista kansallisten rakennusmääräystensä mukaisesti. Kun ei voida taata, että asbestia ei esiinny lainkaan, töitä suoritettaessa on noudatettava menettelyjä, joita sovelletaan, kun asbestia tiedetään esiintyvän.” |
| --- | --- |

8.

8.

Korvataan 11 artikla seuraavasti (14):

Korvataan 11 artikla seuraavasti

14

”11 artikla

Ennen purku- tai kunnossapitotöiden
  taikka sellaisten tilojen peruskorjaustöiden
  aloittamista
  , jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi, tilat on kartoitettava kaikkien
  asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi
  asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevan 6 osan ja asetuksen (EU) N:o 305/2011 liitteen I vaatimusten mukaisesti
  .
  Kartoituksen suorittajan on oltava pätevä ja sertifioitu toimija tai viranomainen tämän direktiivin 14 ja 15 artiklan sekä kansallisen rakennuslainsäädännön säännökset huomioon ottaen.

Jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset säännökset asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi suoritettavista paikannus- ja selvitystoimista kansallisten rakennusmääräystensä mukaisesti. Kun ei voida taata, että asbestia ei esiinny lainkaan, töitä suoritettaessa on noudatettava menettelyjä, joita sovelletaan, kun asbestia tiedetään esiintyvän.”

| 9. | Korvataan 12 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti (15):
  ”Tiettyjen toimintojen, kuten purku-
  tai asbestinpoistotyön [...]
  osalta, joiden yhteydessä 8 kohdassa vahvistetun raja-arvon ylittyminen on ilman asbestipitoisuuden rajoittamiseksi toteutetuista
  kaikista mahdollisista
  teknisistä ehkäisytoimenpiteistä huolimatta ennakoitavissa, työnantajan on määritettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan työntekijöiden suojelu heidän osallistuessaan tällaisiin toimintoihin:






  a) | työntekijät on varustettava asianmukaisilla hengityksen suojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla, joita heidän on käytettävä; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

Korvataan 12 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti (15):

Korvataan 12 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti

15

”Tiettyjen toimintojen, kuten purku-
  tai asbestinpoistotyön [...]
  osalta, joiden yhteydessä 8 kohdassa vahvistetun raja-arvon ylittyminen on ilman asbestipitoisuuden rajoittamiseksi toteutetuista
  kaikista mahdollisista
  teknisistä ehkäisytoimenpiteistä huolimatta ennakoitavissa, työnantajan on määritettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan työntekijöiden suojelu heidän osallistuessaan tällaisiin toimintoihin:

tai asbestinpoistotyön [...]

kaikista mahdollisista

a)

työntekijät on varustettava asianmukaisilla hengityksen suojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla, joita heidän on käytettävä;

| b) | näkyviin on asetettava varoituksia, joista ilmenee, että 8 artiklassa asetetun raja-arvon ylittyminen on ennakoitavissa; |
| --- | --- |

b)

näkyviin on asetettava varoituksia, joista ilmenee, että 8 artiklassa asetetun raja-arvon ylittyminen on ennakoitavissa;

| c) | asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista peräisin olevan pölyn leviäminen tilan tai työkohteen ulkopuolelle on estettävä
  , ja poistoilman johtaminen asbestinpoistokohteista suljettuihin tiloihin ei ole sallittua; ja |
| --- | --- |

c)

asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista peräisin olevan pölyn leviäminen tilan tai työkohteen ulkopuolelle on estettävä
  , ja poistoilman johtaminen asbestinpoistokohteista suljettuihin tiloihin ei ole sallittua; ja

, ja poistoilman johtaminen asbestinpoistokohteista suljettuihin tiloihin ei ole sallittua; ja

| c a) | kun tässä kohdassa tarkoitetut toiminnot on saatu päätökseen, on mitattava asbestikuitujen pitoisuus ilmassa sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat palata työpaikalle turvallisesti.
  ” |
| --- | --- |

c a)

c a)

kun tässä kohdassa tarkoitetut toiminnot on saatu päätökseen, on mitattava asbestikuitujen pitoisuus ilmassa sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat palata työpaikalle turvallisesti.
  ”

kun tässä kohdassa tarkoitetut toiminnot on saatu päätökseen, on mitattava asbestikuitujen pitoisuus ilmassa sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat palata työpaikalle turvallisesti.

| 10. | Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti (16):

  ”1.   Ennen kuin
  mikä tahansa asbestiin liittyvä työ
  aloitetaan, on tehtävä työsuunnitelma.” |
| --- | --- |

10.

10.

Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti (16):

Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti

16

”1.   Ennen kuin
  mikä tahansa asbestiin liittyvä työ
  aloitetaan, on tehtävä työsuunnitelma.”

| 11. | Korvataan 14 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti (17):

  ”2.   Koulutuksen on oltava työntekijöille helposti ymmärrettävää. Heidän on saatava sen avulla tarvittavat ennaltaehkäisyyn ja turvallisuuteen liittyvät tiedot ja taidot
  siinä jäsenvaltiossa sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, jossa työ suoritetaan.




  3.   
  Koulutuksen sisältöä, kestoa, säännöllisyyttä ja dokumentointia koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset esitetään liitteessä 1 a.” |
| --- | --- |

11.

11.

Korvataan 14 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti (17):

Korvataan 14 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti

17

”2.   Koulutuksen on oltava työntekijöille helposti ymmärrettävää. Heidän on saatava sen avulla tarvittavat ennaltaehkäisyyn ja turvallisuuteen liittyvät tiedot ja taidot
  siinä jäsenvaltiossa sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, jossa työ suoritetaan.

3.   
  Koulutuksen sisältöä, kestoa, säännöllisyyttä ja dokumentointia koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset esitetään liitteessä 1 a.”

| 12. | Korvataan 15 artikla seuraavasti (18):

  ”15 artikla



  1.
     
  Yrityksiltä, jotka aikovat suorittaa purku- tai asbestinpoistotöitä, on edellytettävä, että ne hankkivat ennen töiden aloittamista toimivaltaisen viranomaisen myöntämän uusittavan luvan. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tällaisen luvan, jos sitä hakeva yritys voi todistaa, että sillä on asianmukaiset uusinta tekniikkaa edustavat laitteet päästöttömiä tai, jos se ei vielä ole teknisesti mahdollista, vähäpäästöisiä työmenetelmiä varten 6 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja jos sillä on esittää todistukset yksittäisten työntekijöidensä koulutuksesta 14 artiklan ja liitteen 1 a mukaisesti.






  2.
     
  Toimivaltaiset viranomaiset myöntävät lupia yrityksille ainoastaan, jos niillä ei ole epäilystä yrityksen ja sen johdon luotettavuudesta. Luvat on uusittava joka viides vuosi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.






  3.
     
  Jäsenvaltioiden on perustettava julkiset rekisterit yrityksistä, joilla on 1 kohdassa tarkoitettu lupa suorittaa asbestinpoistotöitä.
  ” |
| --- | --- |

12.

12.

Korvataan 15 artikla seuraavasti (18):

Korvataan 15 artikla seuraavasti

18

”15 artikla

1.
     
  Yrityksiltä, jotka aikovat suorittaa purku- tai asbestinpoistotöitä, on edellytettävä, että ne hankkivat ennen töiden aloittamista toimivaltaisen viranomaisen myöntämän uusittavan luvan. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tällaisen luvan, jos sitä hakeva yritys voi todistaa, että sillä on asianmukaiset uusinta tekniikkaa edustavat laitteet päästöttömiä tai, jos se ei vielä ole teknisesti mahdollista, vähäpäästöisiä työmenetelmiä varten 6 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja jos sillä on esittää todistukset yksittäisten työntekijöidensä koulutuksesta 14 artiklan ja liitteen 1 a mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaiset viranomaiset myöntävät lupia yrityksille ainoastaan, jos niillä ei ole epäilystä yrityksen ja sen johdon luotettavuudesta. Luvat on uusittava joka viides vuosi kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on perustettava julkiset rekisterit yrityksistä, joilla on 1 kohdassa tarkoitettu lupa suorittaa asbestinpoistotöitä.
  ”

| 13. | Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti (19):

  ”1.   Kaikessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa on [...] toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:






  a) | edellä mainitun toiminnan suorittamiseen






  i) | tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoitettuja, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti (19):

Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti

19

”1.   Kaikessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa on [...] toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:

a)

edellä mainitun toiminnan suorittamiseen

i)

tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoitettuja,

| ii) | tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä, |
| --- | --- |

ii)

tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä,

| iii) | tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupakoida; |
| --- | --- |

iii)

tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupakoida;

| b) | varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipölylle saastumiselle vaarantumatta; |
| --- | --- |

b)

varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipölylle saastumiselle vaarantumatta;

| c) | työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella sekä suojavarusteilla ja erityisesti hengityksensuojaimilla, joiden sopivuus on varmistettava pakollisella yksilöllisellä sovituksella;
  kaikki työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin, jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissa yrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseen työhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä; |
| --- | --- |

c)

työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella sekä suojavarusteilla ja erityisesti hengityksensuojaimilla, joiden sopivuus on varmistettava pakollisella yksilöllisellä sovituksella;
  kaikki työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin, jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissa yrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseen työhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä;

| c a) | hengityksensuojaimia käyttäville työntekijöille on varattava aikaa säännöllisten pakollisten taukojen pitämiseen ja riittävään palautumiseen; |
| --- | --- |

c a)

hengityksensuojaimia käyttäville työntekijöille on varattava aikaa säännöllisten pakollisten taukojen pitämiseen ja riittävään palautumiseen;

| d) | erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä pitovaatteille; |
| --- | --- |

d)

erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä pitovaatteille;

| e) | työntekijöihin sovelletaan pakollista dekontaminaatiomenettelyä
  ; |
| --- | --- |

e)

työntekijöihin sovelletaan pakollista dekontaminaatiomenettelyä
  ;

| f) | suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen; asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneiden laitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.” |
| --- | --- |

f)

suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen; asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneiden laitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.”

| 14. | Korvataan 17 artiklan 2 kohdan johdantolause seuraavasti (20):

  ”2.   ”Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi [...] on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:” |
| --- | --- |

14.

14.

Korvataan 17 artiklan 2 kohdan johdantolause seuraavasti (20):

Korvataan 17 artiklan 2 kohdan johdantolause seuraavasti

20

”2.   ”Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi [...] on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:”

| 15. | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:








  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti (21):

  ”1.   Jollei
  3 artiklasta [...]
  muuta johdu, on toteutettava 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.” |
| --- | --- | --- |

15.

15.

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti (21):

korvataan 1 kohta seuraavasti

21

”1.   Jollei
  3 artiklasta [...]
  muuta johdu, on toteutettava 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.”

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti (22):

  ”2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.
  Tähän arviointiin on sisällyttävä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata;
  nämä suositukset sopeutetaan tekniikan kehitykseen direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.


  [...]
  Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.
  Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto
  , jota on säilytettävä vähintään 40 vuotta
  .” |
| --- | --- |

b)

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti (22):

korvataan 2 kohta seuraavasti

22

”2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.

Tähän arviointiin on sisällyttävä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata;
  nämä suositukset sopeutetaan tekniikan kehitykseen direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

[...]

Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.

Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto
  , jota on säilytettävä vähintään 40 vuotta
  .”

| 16. | Lisätään artikla seuraavasti:


  ”
  18 c artikla




  Viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] ja sen jälkeen joka viides vuosi komissio tarkistaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan asbestin tunnistamiseen, mittaamiseen tai siitä varoittamiseen käytettävän tekniikan teknisen ja tieteellisen tason ja antaa ohjeistusta siitä, milloin kyseistä tekniikkaa on käytettävä, jotta työntekijöitä voidaan suojella asbestialtistukselta.
  ” |
| --- | --- |

16.

16.

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”
  18 c artikla

Viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] ja sen jälkeen joka viides vuosi komissio tarkistaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan asbestin tunnistamiseen, mittaamiseen tai siitä varoittamiseen käytettävän tekniikan teknisen ja tieteellisen tason ja antaa ohjeistusta siitä, milloin kyseistä tekniikkaa on käytettävä, jotta työntekijöitä voidaan suojella asbestialtistukselta.
  ”

| 17. | Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti (23):

  ”1.   Jollei
  3 artiklasta [...]
  muuta johdu, on toteutettava 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.” |
| --- | --- |

17.

17.

Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti (23):

Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti

23

”1.   Jollei
  3 artiklasta [...]
  muuta johdu, on toteutettava 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.”

| 18. | Korvataan 21 artikla seuraavasti (24):

  ”21 artikla



  1.
     Jäsenvaltion on pidettävä luetteloa
  kaikista
  tunnistetuista
  asbestiperäisistä ammattitautitapauksista
  .
  Liitteessä 1 b annetaan ohjeellinen luettelo sairauksista, jotka nykytietämyksen mukaan voivat aiheutua asbestialtistuksesta.






  2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ilmaisulla ’tunnistetut tapaukset’ ei tarkoiteta vain tapauksia, joista on myönnetty korvausta, vaan kaikkia tapauksia, joissa on lääketieteellisesti diagnosoitu asbestiperäinen sairaus.” |
| --- | --- |

18.

18.

Korvataan 21 artikla seuraavasti (24):

Korvataan 21 artikla seuraavasti

24

”21 artikla

1.
     Jäsenvaltion on pidettävä luetteloa
  kaikista
  tunnistetuista
  asbestiperäisistä ammattitautitapauksista
  .
  Liitteessä 1 b annetaan ohjeellinen luettelo sairauksista, jotka nykytietämyksen mukaan voivat aiheutua asbestialtistuksesta.

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ilmaisulla ’tunnistetut tapaukset’ ei tarkoiteta vain tapauksia, joista on myönnetty korvausta, vaan kaikkia tapauksia, joissa on lääketieteellisesti diagnosoitu asbestiperäinen sairaus.”

| 19. | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”21 a artikla




  Tulipalon sattuessa kaikki asbestin esiintymisestä ja sijainnista saatavilla olevat tiedot on annettava palo- ja pelastushenkilöstölle.” |
| --- | --- |

19.

19.

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Tulipalon sattuessa kaikki asbestin esiintymisestä ja sijainnista saatavilla olevat tiedot on annettava palo- ja pelastushenkilöstölle.”

| 20. | Lisätään liitteet seuraavasti:



  ”
  Liite 1 a




  KOULUTUSTA KOSKEVAT PAKOLLISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET




  Kaikille työntekijöille, jotka altistuvat tai todennäköisesti altistuvat asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle, on annettava pakollista koulutusta, joka täyttää ainakin seuraavat vähimmäisvaatimukset:










  1. | Koulutusta järjestetään työsuhteen alussa ja sen jälkeen enintään neljän vuoden välein. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Lisätään liitteet seuraavasti:

Lisätään liitteet seuraavasti:

”
  Liite 1 a

KOULUTUSTA KOSKEVAT PAKOLLISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Kaikille työntekijöille, jotka altistuvat tai todennäköisesti altistuvat asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle, on annettava pakollista koulutusta, joka täyttää ainakin seuraavat vähimmäisvaatimukset:

1.

Koulutusta järjestetään työsuhteen alussa ja sen jälkeen enintään neljän vuoden välein.

| 2. | Kukin koulutusjakso kestää vähintään kolme työpäivää. |
| --- | --- |

2.

Kukin koulutusjakso kestää vähintään kolme työpäivää.

| 3. | Koulutuksen antaa pätevä ja sertifioitu laitos ja kouluttaja ja sen toteuttaa jäsenvaltion viranomainen tai tunnustettu toimivaltainen elin kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Koulutuksen antaa pätevä ja sertifioitu laitos ja kouluttaja ja sen toteuttaa jäsenvaltion viranomainen tai tunnustettu toimivaltainen elin kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.

| 4. | Jokainen työntekijä, joka on osallistunut koulutukseen tyydyttävästi ja läpäissyt vaaditun kokeen, saa koulutustodistuksen, jossa ilmoitetaan










  a) | koulutuksen päivämäärä; |
| --- | --- | --- |

4.

Jokainen työntekijä, joka on osallistunut koulutukseen tyydyttävästi ja läpäissyt vaaditun kokeen, saa koulutustodistuksen, jossa ilmoitetaan

a)

koulutuksen päivämäärä;

| b) | koulutuksen kesto; |
| --- | --- |

b)

koulutuksen kesto;

| c) | koulutuksen sisältö; |
| --- | --- |

c)

koulutuksen sisältö;

| d) | koulutuksen kieli; ja |
| --- | --- |

d)

koulutuksen kieli; ja

| e) | koulutuksen antaneen laitoksen ja kouluttajan nimi, pätevyys ja yhteystiedot. |
| --- | --- |

e)

koulutuksen antaneen laitoksen ja kouluttajan nimi, pätevyys ja yhteystiedot.

| 5. | Kaikille työntekijöille, jotka altistuvat, todennäköisesti altistuvat tai ovat vaarassa altistua asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle, on annettava koulutusta, johon sisältyy teoriaosuus ja käytännön osuus, vähintään seuraavista:










  a) | sen jäsenvaltion sovellettava lainsäädäntö, jossa työ suoritetaan; |
| --- | --- | --- |

5.

Kaikille työntekijöille, jotka altistuvat, todennäköisesti altistuvat tai ovat vaarassa altistua asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle, on annettava koulutusta, johon sisältyy teoriaosuus ja käytännön osuus, vähintään seuraavista:

a)

sen jäsenvaltion sovellettava lainsäädäntö, jossa työ suoritetaan;

| b) | asbestin ominaisuudet ja terveysvaikutukset, myös tupakoinnin yhteisvaikutus, sekä toissijaiseen ja ympäristöperäiseen altistumiseen liittyvät riskit; |
| --- | --- |

b)

asbestin ominaisuudet ja terveysvaikutukset, myös tupakoinnin yhteisvaikutus, sekä toissijaiseen ja ympäristöperäiseen altistumiseen liittyvät riskit;

| c) | tuote- ja materiaalityypit, jotka todennäköisesti sisältävät asbestia; |
| --- | --- |

c)

tuote- ja materiaalityypit, jotka todennäköisesti sisältävät asbestia;

| d) | toimet, jotka voivat aiheuttaa asbestille altistumisen, ja ennalta ehkäisevien toimien merkitys altistuksen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi; |
| --- | --- |

d)

toimet, jotka voivat aiheuttaa asbestille altistumisen, ja ennalta ehkäisevien toimien merkitys altistuksen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi;

| e) | turvalliset työtavat, mukaan lukien työpaikan valmistelu, työmenetelmien valinta ja työnteon suunnittelu, ilmanvaihto, kohdepoisto, mittaus ja valvonta sekä säännölliset tauot; |
| --- | --- |

e)

turvalliset työtavat, mukaan lukien työpaikan valmistelu, työmenetelmien valinta ja työnteon suunnittelu, ilmanvaihto, kohdepoisto, mittaus ja valvonta sekä säännölliset tauot;

| f) | suojavarusteiden ja erityisesti hengityksensuojainten asianmukainen tarkoitus, valinta, valikoima, rajoitukset ja oikea käyttö; |
| --- | --- |

f)

suojavarusteiden ja erityisesti hengityksensuojainten asianmukainen tarkoitus, valinta, valikoima, rajoitukset ja oikea käyttö;

| g) | hätämenettelyt; |
| --- | --- |

g)

hätämenettelyt;

| h) | dekontaminaatiomenettelyt; |
| --- | --- |

h)

dekontaminaatiomenettelyt;

| i) | jätteiden käsittely; |
| --- | --- |

i)

jätteiden käsittely;

| j) | terveystarkastuksia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

j)

terveystarkastuksia koskevat vaatimukset.

| 6. | Purku- tai asbestinpoistotöihin osallistuvien työntekijöiden on saatava 4 kohdassa lueteltujen aiheiden lisäksi koulutusta seuraavista:










  a) | teknisten laitteiden ja koneiden käyttö asbestikuitujen vapautumisen ja leviämisen estämiseksi työprosessien aikana direktiivin 2009/104/EY mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

6.

Purku- tai asbestinpoistotöihin osallistuvien työntekijöiden on saatava 4 kohdassa lueteltujen aiheiden lisäksi koulutusta seuraavista:

a)

teknisten laitteiden ja koneiden käyttö asbestikuitujen vapautumisen ja leviämisen estämiseksi työprosessien aikana direktiivin 2009/104/EY mukaisesti;

| b) | uusimmat käytettävissä olevat tekniikat ja koneet päästöttömiä tai, jos se ei vielä ole teknisesti mahdollista, vähäpäästöisiä työmenetelmiä varten asbestikuitujen vapautumisen ja leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

b)

uusimmat käytettävissä olevat tekniikat ja koneet päästöttömiä tai, jos se ei vielä ole teknisesti mahdollista, vähäpäästöisiä työmenetelmiä varten asbestikuitujen vapautumisen ja leviämisen estämiseksi.

”
  Liite I b

LUETTELO ASBESTIPERÄISISTÄ SAIRAUKSISTA

Nykytietämyksen mukaan altistuminen asbestikuiduille voi aiheuttaa ainakin seuraavat asbestiperäiset ammattitaudit, jotka jäsenvaltioiden on sen vuoksi sisällytettävä kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiin:

| — | asbestoosi |
| --- | --- |

—

asbestoosi

| — | asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva mesoteliooma |
| --- | --- |

—

asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva mesoteliooma

| — | asbestin aiheuttamat hyvänlaatuiset keuhkopussisairaudet, mukaan lukien kudosvauriot, pyörövarjo ja hyvänlaatuinen keuhkopussin nestekertymä |
| --- | --- |

—

asbestin aiheuttamat hyvänlaatuiset keuhkopussisairaudet, mukaan lukien kudosvauriot, pyörövarjo ja hyvänlaatuinen keuhkopussin nestekertymä

| — | asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva keuhkosyöpä, mukaan lukien keuhkoputken syöpä |
| --- | --- |

—

asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva keuhkosyöpä, mukaan lukien keuhkoputken syöpä

| — | asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva kurkunpääsyöpä |
| --- | --- |

—

asbestipölyn hengittämisestä aiheutuva kurkunpääsyöpä

| — | asbestin aiheuttama munasarjasyöpä |
| --- | --- |

—

asbestin aiheuttama munasarjasyöpä

Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos on havainnut asbestialtistuksen positiivisen yhteyden seuraaviin sairauksiin:

| — | nielusyöpä |
| --- | --- |

—

nielusyöpä

| — | kolorektaalisyöpä |
| --- | --- |

—

kolorektaalisyöpä

| — | mahasyöpä. |
| --- | --- |

—

mahasyöpä.

---

(1)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

1

”1.   Tätä direktiiviä sovelletaan toimintaan, jossa työntekijät altistuvat tai jossa he voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältävästä materiaalista vapautuvalle pölylle.”

(2)  Poistettava 3 kohta kuuluu seuraavasti:

2

”3.   Jos työntekijöiden altistuminen on satunnaista ja lievää ja jos 2 kohdassa tarkoitetun vaaran arvioinnin tulosten perusteella on selvää, ettei työskentelyalueen ilman pitoisuus ylitä asbestialtistuksen raja-arvoa, voidaan olla soveltamatta 4, 18 ja 19 artiklaa, kun työvaiheiden aikana:

| a) | tehdään lyhyitä, jaksoittaisia huoltotöitä, joiden aikana ei käsitellä murenevia materiaaleja; |
| --- | --- |

a)

tehdään lyhyitä, jaksoittaisia huoltotöitä, joiden aikana ei käsitellä murenevia materiaaleja;

| b) | poistetaan sellaisia ehjiä materiaaleja, joissa asbestikuidut ovat tiukasti kiinni alustassa, niitä vioittamatta; |
| --- | --- |

b)

poistetaan sellaisia ehjiä materiaaleja, joissa asbestikuidut ovat tiukasti kiinni alustassa, niitä vioittamatta;

| c) | koteloidaan tai päällystetään hyvässä kunnossa olevia, asbestia sisältäviä materiaaleja; |
| --- | --- |

c)

koteloidaan tai päällystetään hyvässä kunnossa olevia, asbestia sisältäviä materiaaleja;

| d) | suoritetaan ilman laadun seurantaa ja tarkastuksia sekä otetaan näytteitä sen selvittämiseksi, sisältääkö tietty materiaali asbestia.” |
| --- | --- |

d)

suoritetaan ilman laadun seurantaa ja tarkastuksia sekä otetaan näytteitä sen selvittämiseksi, sisältääkö tietty materiaali asbestia.”

(3)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

3

”4.   Jäsenvaltioiden on kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti laadittava käytännön suuntaviivat 3 kohdan mukaisen satunnaisen ja lievän altistuksen määrittämiseksi.”

(4)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

4

”1.   Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava.”

(5)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

5

”3.   Työnantajan on ennen töiden aloittamista tehtävä 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus jäsenvaltion vastuussa olevalle viranomaiselle kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti.

Ilmoitukseen on sisällyttävä ainakin lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:

| a) | työmaan sijainti; |
| --- | --- |

a)

työmaan sijainti;

| b) | käytetyn tai käsitellyn asbestin laatu ja määrä; |
| --- | --- |

b)

käytetyn tai käsitellyn asbestin laatu ja määrä;

| c) | toteutettavat toimet ja prosessit; |
| --- | --- |

c)

toteutettavat toimet ja prosessit;

| d) | kyseessä olevien työntekijöiden määrä; |
| --- | --- |

d)

kyseessä olevien työntekijöiden määrä;

| e) | työn alkamispäivä ja sen kesto; |
| --- | --- |

e)

työn alkamispäivä ja sen kesto;

| f) | toteutetut toimenpiteet työntekijöiden asbestialtistumisen rajoittamiseksi.” |
| --- | --- |

f)

toteutetut toimenpiteet työntekijöiden asbestialtistumisen rajoittamiseksi.”

(6)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

6

”On kiellettävä asbestin käyttö ruiskuttamalla sekä työmenetelmät, joissa käytetään tiheydeltään matalaa (vähemmän kuin 1 g/cm3) eristys- tai äänieristysmateriaalia, joka sisältää asbestia.

Toimet, joissa työntekijät altistuvat asbestikuiduille asbestia louhittaessa, asbestituotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä taikka tarkoituksellisesti lisättyä asbestia sisältäviä tuotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä, ovat kiellettyjä, lukuun ottamatta purkutöistä tai asbestinpoistosta peräisin olevien tuotteiden käsittelyä ja kaatopaikalle sijoittamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asbestin kaupan pitämistä ja käyttöä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamista.”

(7)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

7

| ”b) | työprosessit on suunniteltava siten, ettei niistä synny asbestipölyä tai, jos tämä ei ole mahdollista, siten, ettei asbestipölyä pääse ilmaan;” |
| --- | --- |

”b)

(8)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”1. Työpaikan ilman asbestikuitupitoisuus on mitattava säännöllisesti alustavan vaaran arvioinnin tulokset huomioon ottaen ja 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon noudattamisen varmistamiseksi.”

8

(9)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”2. Näytteiden on oltava edustavia ja niiden on kuvattava työntekijöiden henkilökohtaista altistumista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle.”

9

(10)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”5. Näytteenoton keston on oltava sellainen, että edustava altistuminen voidaan määrittää mittauksilla tai aikapainotetuilla laskelmilla kahdeksan tunnin viiteajalle (yksi työvuoro).”

10

(11)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”6. Kuitulaskenta on tehtävä mieluiten faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää tai mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tulokset.”

11

(12)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”Työnantajien on huolehdittava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, kun se kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna ylittää 0,1 kuitua kuutiosenttimetrissä.”

12

(13)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

13

”1.   Jos 8 artiklassa vahvistettu raja-arvo ylittyy, on selvitettävä ylittymisen syyt ja toteutettava mahdollisimman nopeasti asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.

Vaikutusalueella ei saa jatkaa työskentelyä ennen kuin riittävät toimenpiteet on toteutettu asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi.”

(14)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

14

”Ennen purku- tai kunnossapitotöiden aloittamista työnantajien on, tarvittaessa hankkimalla tietoa tilojen omistajilta, toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet mahdollisesti asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi.

Jos vallitsee pieninkin epäilys asbestin esiintymisestä materiaalissa tai rakenteessa, on noudatettava tämän direktiivin asianomaisia säännöksiä.”

(15)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

15

”Tiettyjen toimintojen, kuten purku-, poisto-, korjaus- tai kunnossapitotyön osalta, joiden yhteydessä 8 kohdassa vahvistetun raja-arvon ylittyminen on ilman asbestipitoisuuden rajoittamiseksi toteutetuista teknisistä ehkäisytoimenpiteistä huolimatta ennakoitavissa, työnantajan on määritettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan työntekijöiden suojelu heidän osallistuessaan tällaisiin toimintoihin:

| a) | työntekijät on varustettava asianmukaisilla hengityksen suojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla, joita heidän on käytettävä; |
| --- | --- |

a)

työntekijät on varustettava asianmukaisilla hengityksen suojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla, joita heidän on käytettävä;

| b) | näkyviin on asetettava varoituksia, joista ilmenee, että 8 artiklassa asetetun raja-arvon ylittyminen on ennakoitavissa; ja |
| --- | --- |

b)

näkyviin on asetettava varoituksia, joista ilmenee, että 8 artiklassa asetetun raja-arvon ylittyminen on ennakoitavissa; ja

| c) | asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista peräisin olevan pölyn leviäminen tilan tai työkohteen ulkopuolelle on estettävä.” |
| --- | --- |

c)

asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista peräisin olevan pölyn leviäminen tilan tai työkohteen ulkopuolelle on estettävä.”

(16)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

16

| ”1. | Ennen kuin purkutyö tai asbestin tai asbestipitoisen tuotteen poistaminen rakennuksesta, rakenteesta, laitteistosta tai asennuksesta tai laivasta aloitetaan, on tehtävä työsuunnitelma.” |
| --- | --- |

”1.

(17)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

17

”2.   Koulutuksen on oltava työntekijöille helposti ymmärrettävää. Heidän on saatava sen avulla tarvittavat ennaltaehkäisyyn ja turvallisuuteen liittyvät tiedot ja taidot, erityisesti seuraavista seikoista:

| a) | asbestin ominaisuuksista ja sen terveysvaikutuksista, myös tupakoinnin synergiavaikutuksesta; |
| --- | --- |

a)

asbestin ominaisuuksista ja sen terveysvaikutuksista, myös tupakoinnin synergiavaikutuksesta;

| b) | tuote- ja materiaalityypeistä, jotka todennäköisesti sisältävät asbestia; |
| --- | --- |

b)

tuote- ja materiaalityypeistä, jotka todennäköisesti sisältävät asbestia;

| c) | toimista, jotka voivat aiheuttaa asbestille altistumisen, ja ennalta ehkäisevien toimien merkityksestä altistuksen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi; |
| --- | --- |

c)

toimista, jotka voivat aiheuttaa asbestille altistumisen, ja ennalta ehkäisevien toimien merkityksestä altistuksen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi;

| d) | turvallisista työtavoista, toimista ja suojavälineistä; |
| --- | --- |

d)

turvallisista työtavoista, toimista ja suojavälineistä;

| e) | hengityksensuojainten asianmukaisesta tarkoituksesta, valinnasta, valikoimasta, rajoituksista ja oikeasta käytöstä; |
| --- | --- |

e)

hengityksensuojainten asianmukaisesta tarkoituksesta, valinnasta, valikoimasta, rajoituksista ja oikeasta käytöstä;

| f) | hätämenettelyistä; |
| --- | --- |

f)

hätämenettelyistä;

| g) | dekontaminaatiomenettelyistä; |
| --- | --- |

g)

dekontaminaatiomenettelyistä;

| h) | jätteiden käsittelystä; ja |
| --- | --- |

h)

jätteiden käsittelystä; ja

| i) | terveystarkastuksia koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

i)

terveystarkastuksia koskevista vaatimuksista.

3.   Käytännön ohjeet asbestinpoistoon osallistuvien työntekijöiden kouluttamisesta laaditaan yhteisön tasolla.”

(18)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”Ennen kuin yritykset voivat tehdä asbestin purku- tai poistotöitä, niiden on esitettävä selvitys pätevyydestään tällä alalla. Tämän selvityksen on oltava kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukainen.”

18

(19)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

19

”1.   Kaikessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa, on, jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:

| a) | edellä mainitun toiminnan suorittamiseen






  i) | tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoitettuja, |
| --- | --- | --- |

a)

edellä mainitun toiminnan suorittamiseen

i)

tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoitettuja,

| ii) | tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä, |
| --- | --- |

ii)

tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä,

| iii) | tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupakoida; |
| --- | --- |

iii)

tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupakoida;

| b) | varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipölylle saastumiselle vaarantumatta; |
| --- | --- |

b)

varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipölylle saastumiselle vaarantumatta;

| c) | työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella; tämä työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin, jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissa yrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseen työhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä; |
| --- | --- |

c)

työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella; tämä työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin, jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissa yrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseen työhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä;

| d) | erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä pitovaatteille; |
| --- | --- |

d)

erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä pitovaatteille;

| e) | työntekijöille varataan asianmukaiset ja riittävät pesu- ja käymälätilat mukaan lukien suihkut pölyisten toimintojen ollessa kyseessä; |
| --- | --- |

e)

työntekijöille varataan asianmukaiset ja riittävät pesu- ja käymälätilat mukaan lukien suihkut pölyisten toimintojen ollessa kyseessä;

| f) | suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen; asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneiden laitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.” |
| --- | --- |

f)

suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen; asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneiden laitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.”

(20)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

20

”Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi ja jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:”

(21)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”1. Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.”

21

(22)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti:

22

”2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.

Tähän arviointiin on sisällyttävä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata. Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 18 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.

Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.

Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto.”

(23)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”1. Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.”

23

(24)  Nykyinen teksti kuuluu seuraavasti: ”Jäsenvaltion on pidettävä luetteloa tunnistetuista asbestoosi- ja mesotelioomatapauksista.”

24

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE III:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Asbestiperäisten sairauksien tunnustaminen ja korvauksen maksaminen niiden johdosta

Euroopan parlamentti pyytää, että kuultuaan työmarkkinaosapuolia SEUT 154 artiklan mukaisesti komissio esittää SEUT 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla ehdotuksen direktiiviksi ammattitautien, kaikki asbestiperäiset sairaudet mukaan lukien, toteamista koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asianomaisten henkilöiden oikeudesta kohtuulliseen korvaukseen. Komission ehdotuksessa olisi käsiteltävä ainakin seuraavia seikkoja:

| 1) | luettelo ammattitaudeista, joista voidaan maksaa korvausta, joihin sovelletaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja jotka jäsenvaltioiden on tunnustettava; luettelo ei rajoita suotuisamman kansallisen lainsäädännön soveltamista, se olisi laadittava eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta 19. syyskuuta 2003 annetun komission suosituksen pohjalta ja saatettava ajan tasalle viimeisimpien saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella; |
| --- | --- |

1)

luettelo ammattitaudeista, joista voidaan maksaa korvausta, joihin sovelletaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja jotka jäsenvaltioiden on tunnustettava; luettelo ei rajoita suotuisamman kansallisen lainsäädännön soveltamista, se olisi laadittava eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta 19. syyskuuta 2003 annetun komission suosituksen pohjalta ja saatettava ajan tasalle viimeisimpien saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella;

| 2) | keskitettyjen palvelupisteiden perustaminen, jotka toimivat yhteyspisteinä asianomaisille henkilöille ja joissa käsitellään kaikkia ammattitauteihin liittyviä asioita; |
| --- | --- |

2)

keskitettyjen palvelupisteiden perustaminen, jotka toimivat yhteyspisteinä asianomaisille henkilöille ja joissa käsitellään kaikkia ammattitauteihin liittyviä asioita;

| 3) | kansallisen toimen, esimerkiksi asiamiehen toimen, perustaminen avustamaan ammattitautiin sairastuneita tunnustamismenettelyissä sekä lisätuen antaminen muun muassa ammattijärjestöille ja sairaiden yhdistyksille ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen niiden kanssa tunnustamismenettelyistä; |
| --- | --- |

3)

kansallisen toimen, esimerkiksi asiamiehen toimen, perustaminen avustamaan ammattitautiin sairastuneita tunnustamismenettelyissä sekä lisätuen antaminen muun muassa ammattijärjestöille ja sairaiden yhdistyksille ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen niiden kanssa tunnustamismenettelyistä;

| 4) | ammattitautien tunnustamista koskevan todistustaakan kääntäminen tai ainakin sen tehokas yksinkertaistaminen, esimerkiksi säätämällä, että kun asbestialtistus työpaikalla voidaan kohtuudella osoittaa, altistuksen ja myöhempien oireiden välillä voidaan olettaa olevan yhteys; |
| --- | --- |

4)

ammattitautien tunnustamista koskevan todistustaakan kääntäminen tai ainakin sen tehokas yksinkertaistaminen, esimerkiksi säätämällä, että kun asbestialtistus työpaikalla voidaan kohtuudella osoittaa, altistuksen ja myöhempien oireiden välillä voidaan olettaa olevan yhteys;

| 5) | säännökset tunnustetuista asbestiperäisistä sairauksista maksettavista kohtuullisista korvauksista. |
| --- | --- |

5)

säännökset tunnustetuista asbestiperäisistä sairauksista maksettavista kohtuullisista korvauksista.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE IV:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Direktiivin 2010/31/EU saattaminen ajan tasalle – asbestikartoitus ennen energiaperuskorjaustöitä

Euroopan parlamentti pyytää, että komissio esittää SEUT 194 artiklan 2 kohdan nojalla ehdotuksen rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU muuttamisesta seuraavien suositusten pohjalta:

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Olemassa olevat rakennukset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennuksiin tehdään laajamittaisia korjauksia, rakennuksen tai sen korjatun osan energiatehokkuutta parannetaan siten, että ne täyttävät 4 artiklan mukaisesti vahvistetut energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa.

Näitä vaatimuksia sovelletaan korjattuun rakennukseen tai rakennuksen osaan kokonaisuudessaan. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti vaatimuksia voidaan soveltaa korjattuihin rakennusosiin.

Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennusosa, joka muodostaa osan rakennuksen vaippaa ja jolla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, jälkiasennetaan tai korvataan, kyseisen rakennusosan energiatehokkuus täyttää energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa.

Jäsenvaltioiden on määritettävä nämä energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset 4 artiklan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on kannustettava laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta erittäin tehokkaisiin vaihtoehtoisiin järjestelmiin, mikäli se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, ja otettava huomioon terveelliset sisäilmasto-olosuhteet sekä paloturvallisuus ja voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyvät riskit.

Jäsenvaltioiden on tehtävä pakolliseksi rakennusten tarkastaminen asbestin ja muiden vaarallisten materiaalien varalta ennen peruskorjaustöiden aloittamista. Kartoituksen tulos on kirjattava todistukseen, jossa ilmoitetaan, esiintyykö rakennuksessa asbestia tai muita vaarallisia materiaaleja vai ei. Jos asbestia esiintyy, todistuksessa on ilmoitettava, minkä tyyppisiä asbestipitoisia materiaaleja rakennuksesta löydettiin ja niiden tarkka sijainti. Kun paikannus- ja selvitystoimien tulosten perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että asbestia esiintyy jossain materiaalissa, on sovellettava varovaisuusperiaatetta. Peruskorjauksessa poistettavien materiaalien poistaminen ja hävittäminen on tehtävä hallitusti ja turvallisesti direktiivin 2009/148/EY, asetuksen (EU) N:o 305/2011 ja muiden asiaankuuluvien säädösten mukaisesti.”

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE V:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Myytäväksi tai vuokrattavaksi tarjottavien rakennusten asbestikartoitus

Euroopan parlamentti pyytää, että komissio esittää SEUT 169 artiklan 3 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan nojalla ehdotuksen direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista asbestitodistuksille, jotka annetaan myytävistä tai vuokrattavista rakennuksista, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi. Ehdotuksessa olisi käsiteltävä ainakin seuraavia seikkoja:

| (1) | sellaisten (julkisten ja yksityisten) rakennusten, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi, omistajien velvollisuus teettää rakennuksen kartoitus mahdollisten asbestia sisältävien materiaalien paikantamiseksi ja tunnistamiseksi ennen rakennuksen (tai sen osan) myymistä tai vuokraamista; |
| --- | --- |

(1)

sellaisten (julkisten ja yksityisten) rakennusten, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta sen mukaan, kumpi ajankohta on aiempi, omistajien velvollisuus teettää rakennuksen kartoitus mahdollisten asbestia sisältävien materiaalien paikantamiseksi ja tunnistamiseksi ennen rakennuksen (tai sen osan) myymistä tai vuokraamista;

| (2) | kartoituksia voivat suorittaa vain sertifioidut toimijat direktiivin 2009/148/EY ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimivaltaisen kansallisen elimen valvonnassa; |
| --- | --- |

(2)

kartoituksia voivat suorittaa vain sertifioidut toimijat direktiivin 2009/148/EY ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimivaltaisen kansallisen elimen valvonnassa;

| (3) | jotta rakennuksen käyttäjiä tai asukkaita voidaan suojella mahdollisimman tehokkaasti, asbestin kartoituksen ja tarvittaessa poistamisen tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, kapseloinnin voi suorittaa vain pätevä ja sertifioitu toimija direktiivin 2009/148/EY ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimivaltaisen kansallisen elimen valvonnassa; |
| --- | --- |

(3)

jotta rakennuksen käyttäjiä tai asukkaita voidaan suojella mahdollisimman tehokkaasti, asbestin kartoituksen ja tarvittaessa poistamisen tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, kapseloinnin voi suorittaa vain pätevä ja sertifioitu toimija direktiivin 2009/148/EY ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimivaltaisen kansallisen elimen valvonnassa;

| (4) | sertifioidun toimijan on ilmoitettava kartoituksen tuloksesta omistajalle, ja toimivaltaisen kansallisen elimen (keskitetty palvelupiste) olisi annettava 5 alakohdan mukainen todistus, joka tallennetaan kansalliseen rekisteriin, ja annettava omistajille neuvoja sovellettavista laista ja asetuksista, myös havaitun asbestin asianmukaisesta ja turvallisesta poistamisesta, sekä taloudellisesta tuesta, jota voi saada asiaankuuluvista ERI-rahastoista; |
| --- | --- |

(4)

sertifioidun toimijan on ilmoitettava kartoituksen tuloksesta omistajalle, ja toimivaltaisen kansallisen elimen (keskitetty palvelupiste) olisi annettava 5 alakohdan mukainen todistus, joka tallennetaan kansalliseen rekisteriin, ja annettava omistajille neuvoja sovellettavista laista ja asetuksista, myös havaitun asbestin asianmukaisesta ja turvallisesta poistamisesta, sekä taloudellisesta tuesta, jota voi saada asiaankuuluvista ERI-rahastoista;

| (5) | asbestitodistuksessa on oltava kartoituksen tulos, mukaan lukien luettelo löydettyjen asbestia sisältävien materiaalien tyypeistä, niiden tarkka sijainti ja nykyinen kunto, sekä ilmoitus töistä ja valvonnasta, jotka ovat tarpeen asukkaiden terveydelle aiheutuvien haittojen välttämiseksi, suunnitelma asbestin poistamiseksi turvallisesti sekä tiedot rakennuksen mahdollisista alueista, joita ei ole voitu kartoittaa tai joissa tehtyjen selvitystoimien perusteella ei voida sulkea pois asbestin esiintymistä; |
| --- | --- |

(5)

asbestitodistuksessa on oltava kartoituksen tulos, mukaan lukien luettelo löydettyjen asbestia sisältävien materiaalien tyypeistä, niiden tarkka sijainti ja nykyinen kunto, sekä ilmoitus töistä ja valvonnasta, jotka ovat tarpeen asukkaiden terveydelle aiheutuvien haittojen välttämiseksi, suunnitelma asbestin poistamiseksi turvallisesti sekä tiedot rakennuksen mahdollisista alueista, joita ei ole voitu kartoittaa tai joissa tehtyjen selvitystoimien perusteella ei voida sulkea pois asbestin esiintymistä;

| (6) | asbestin esiintymisestä todistavalla todistuksella olisi oltava tarkoituksenmukainen, valvonnan tarvetta vastaava voimassaoloaika, jotta vältetään toistuva kartoitus; |
| --- | --- |

(6)

asbestin esiintymisestä todistavalla todistuksella olisi oltava tarkoituksenmukainen, valvonnan tarvetta vastaava voimassaoloaika, jotta vältetään toistuva kartoitus;

| (7) | todistukset on tallennettava olemassa oleviin asbestirekistereihin, asetettava rakennuksessa töitä tekevien yritysten ja työntekijöiden saataville, liitettävä mahdolliseen kiinteistöä koskevaan myyntisopimukseen ja asetettava kiinteistön mahdollisten vuokralaisten saataville; |
| --- | --- |

(7)

todistukset on tallennettava olemassa oleviin asbestirekistereihin, asetettava rakennuksessa töitä tekevien yritysten ja työntekijöiden saataville, liitettävä mahdolliseen kiinteistöä koskevaan myyntisopimukseen ja asetettava kiinteistön mahdollisten vuokralaisten saataville;

| (8) | sellaisille rakennusten myyjille ja vuokranantajille, jotka eivät teetä vaadittua kartoitusta ja ilmoita siitä toimivaltaiselle elimelle ennen kiinteistön myyntiä tai vuokraamista, olisi määrättävä tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia sakkoja; |
| --- | --- |

(8)

sellaisille rakennusten myyjille ja vuokranantajille, jotka eivät teetä vaadittua kartoitusta ja ilmoita siitä toimivaltaiselle elimelle ennen kiinteistön myyntiä tai vuokraamista, olisi määrättävä tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia sakkoja;

| (9) | on otettava käyttöön asianmukaiset vastuujärjestelmät, joita sovelletaan, jos säännöksiä ei noudateta. |
| --- | --- |

(9)

on otettava käyttöön asianmukaiset vastuujärjestelmät, joita sovelletaan, jos säännöksiä ei noudateta.

Toimivaltaisen kansallisen elimen on julkaistava luettelo ensimmäisen kohdan 2 alakohdassa tarkoitetuista sertifioiduista toimijoista.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 ja 173 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 ja 173 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 29 jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta (Amsterdamin pöytäkirja), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 29 jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta (Amsterdamin pöytäkirja),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma”,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät häiriönsietokyvyn vahvistamisesta ja hybridiuhkien, myös covid-19-pandemiaan liittyvän disinformaation, torjumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät häiriönsietokyvyn vahvistamisesta ja hybridiuhkien, myös covid-19-pandemiaan liittyvän disinformaation, torjumisesta,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten rajatylittävän levityksen parantamisesta painottaen yhteistuotantoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten rajatylittävän levityksen parantamisesta painottaen yhteistuotantoja,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan komission ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi” (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan komission ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi” (COM(2021)0262),

| — | ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (1),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen sisällön vahvistamisesta digitaalitaloudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen sisällön vahvistamisesta digitaalitaloudessa,

| — | ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaisemat lehdistönvapausindeksin tulokset sekä yliopistollisen Eurooppa-instituutin tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskuksen (Centre for Media Pluralism and Media Freedom) tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaisemat lehdistönvapausindeksin tulokset sekä yliopistollisen Eurooppa-instituutin tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskuksen (Centre for Media Pluralism and Media Freedom) tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen tulokset,

| — | ottaa huomioon tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/790 (2) (tekijänoikeusdirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/790 (2) (tekijänoikeusdirektiivi),

| — | ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (3),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi 14. marraskuuta 2018 annetun direktiivin (EU) 2018/1808 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi 14. marraskuuta 2018 annetun direktiivin (EU) 2018/1808 (4),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät vapaan ja moniarvoisen mediajärjestelmän turvaamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät vapaan ja moniarvoisen mediajärjestelmän turvaamisesta,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista: Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista: Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0760),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 1998 voimaan tulleen alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan joukkoviestimiä koskevat säännökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 1998 voimaan tulleen alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan joukkoviestimiä koskevat säännökset,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma” (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma” (JOIN(2018)0036),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (5),

| — | ottaa huomioon vuoden 2030 digitaaliset tavoitteet, jotka on asetettu 9. maaliskuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2030 digitaaliset tavoitteet, jotka on asetettu 9. maaliskuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2020 annetut kulttuuri- ja audiovisuaalialaa koskevat neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2020 annetut kulttuuri- ja audiovisuaalialaa koskevat neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät tiedotusvälineiden vapaudesta ja moniarvoisuudesta digitaalisessa ympäristössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät tiedotusvälineiden vapaudesta ja moniarvoisuudesta digitaalisessa ympäristössä,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkistetun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan teettämän tutkimuksen ”Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkistetun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan teettämän tutkimuksen ”Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU”,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkistetun Euroopan audiovisuaalisen observatorion raportin ”IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkistetun Euroopan audiovisuaalisen observatorion raportin ”IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19”,

| — | ottaa huomioon 3. tammikuuta 2020 julkistetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kertomuksen ”Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. tammikuuta 2020 julkistetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kertomuksen ”Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe”,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkistetun tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskuksen raportin ”Media Pluralism Monitor 2020 Results”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkistetun tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskuksen raportin ”Media Pluralism Monitor 2020 Results”,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (7),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0278/2021),

| A. | toteaa, että tässä mietinnössä ”uutismedia” tulee ymmärtää niin, että se kattaa kaiken toimituksellisen median, kuten television, radion ja julkaisualat, mukaan lukien sanoma- ja aikakauslehdet sekä digitaalisen median; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että tässä mietinnössä ”uutismedia” tulee ymmärtää niin, että se kattaa kaiken toimituksellisen median, kuten television, radion ja julkaisualat, mukaan lukien sanoma- ja aikakauslehdet sekä digitaalisen median;

| B. | toteaa, että tässä mietinnössä ”audiovisuaalialat” tulee ymmärtää niin, että ne kattavat yleisradioalan, audio-, video- ja multimedia-alat ja -teollisuuden kaikessa monimuotoisuudessaan sekä elokuvateatterit ja muut esityspaikat; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tässä mietinnössä ”audiovisuaalialat” tulee ymmärtää niin, että ne kattavat yleisradioalan, audio-, video- ja multimedia-alat ja -teollisuuden kaikessa monimuotoisuudessaan sekä elokuvateatterit ja muut esityspaikat;

| C. | toteaa, että tässä mietinnössä ”media” ja ”media-ala” kattavat sekä uutismedia- että audiovisuaalialat; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tässä mietinnössä ”media” ja ”media-ala” kattavat sekä uutismedia- että audiovisuaalialat;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuriala ja luovat toimialat, joihin uutismedia- ja audiovisuaalialat kuuluvat erottamattomana ja olennaisena osana, ja erityisesti mikro- ja pk-yritykset ovat olleet covid-19-kriisin seurauksista eniten kärsineiden joukossa; toteaa, että näiden alojen odotetaan myös elpyvän yleistä taloutta hitaammin; toteaa, että pandemian seurauksilla on ollut uutismedia- ja audiovisuaalialojen eri toimijoihin erilaisia vaikutuksia ja ne ovat näin ollen kohdanneet erilaisia haasteita, joihin on kriisistä selviämiseksi vastattava räätälöidyillä toimenpiteillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuriala ja luovat toimialat, joihin uutismedia- ja audiovisuaalialat kuuluvat erottamattomana ja olennaisena osana, ja erityisesti mikro- ja pk-yritykset ovat olleet covid-19-kriisin seurauksista eniten kärsineiden joukossa; toteaa, että näiden alojen odotetaan myös elpyvän yleistä taloutta hitaammin; toteaa, että pandemian seurauksilla on ollut uutismedia- ja audiovisuaalialojen eri toimijoihin erilaisia vaikutuksia ja ne ovat näin ollen kohdanneet erilaisia haasteita, joihin on kriisistä selviämiseksi vastattava räätälöidyillä toimenpiteillä;

| E. | toteaa, että audiovisuaalialoihin on kohdistunut vakavia vaikutuksia ja ne ovat kärsineet mittavista tulonmenetyksistä (elokuvateattereiden ja jakelijoiden vuoden 2020 lipputulot pienenivät lähes 70 prosenttia ja tulot kokonaisuudessaan 4 miljardia euroa (9) ja tuotannon aktiviteetti laski 30 prosenttia ja yhteistuotannot lakkasivat kokonaan), jotka vaarantavat niiden mahdollisuuden toipua kriisistä ja asettavat haasteita eurooppalaisten elokuvien ja kulttuurin rahoitukselle ja levitykselle (10); toteaa, että näillä aloilla on kullakin erillisiä haasteita, mukaan lukien tiukemmista terveys- ja turvallisuustoimista johtuvat kohonneet käyttökustannukset; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että audiovisuaalialoihin on kohdistunut vakavia vaikutuksia ja ne ovat kärsineet mittavista tulonmenetyksistä (elokuvateattereiden ja jakelijoiden vuoden 2020 lipputulot pienenivät lähes 70 prosenttia ja tulot kokonaisuudessaan 4 miljardia euroa (9) ja tuotannon aktiviteetti laski 30 prosenttia ja yhteistuotannot lakkasivat kokonaan), jotka vaarantavat niiden mahdollisuuden toipua kriisistä ja asettavat haasteita eurooppalaisten elokuvien ja kulttuurin rahoitukselle ja levitykselle (10); toteaa, että näillä aloilla on kullakin erillisiä haasteita, mukaan lukien tiukemmista terveys- ja turvallisuustoimista johtuvat kohonneet käyttökustannukset;

| F. | katsoo, että elokuvateatterit ja -festivaalit ovat keskeisessä asemassa Euroopan audiovisuaalisessa ekosysteemissä erityisesti jakelun kannalta sekä niiden kansalaisille tarjoaman katselukokemuksen kannalta; toteaa, että nykyiset hygieniatoimenpiteet estävät näitä tiloja toimimasta täydessä kapasiteetissaan tai laisinkaan; toteaa, että siellä, missä elokuvateattereita on avattu, yleisö on palannut ja yleisömäärät ovat olleet verrattavissa ennen covid-kriisiä valinneisiin määriin; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että elokuvateatterit ja -festivaalit ovat keskeisessä asemassa Euroopan audiovisuaalisessa ekosysteemissä erityisesti jakelun kannalta sekä niiden kansalaisille tarjoaman katselukokemuksen kannalta; toteaa, että nykyiset hygieniatoimenpiteet estävät näitä tiloja toimimasta täydessä kapasiteetissaan tai laisinkaan; toteaa, että siellä, missä elokuvateattereita on avattu, yleisö on palannut ja yleisömäärät ovat olleet verrattavissa ennen covid-kriisiä valinneisiin määriin;

| G. | toteaa, että pandemia lopetti äkkinäisesti mainosinvestoinnit, jotka ovat uutismedia-alan olennainen tulonlähde; toteaa, että varhaisten arvioiden mukaan uutismedian mainostulot ovat laskeneet 20–80 prosenttia (11); toteaa, että mediaorganisaatioilla ja erityisesti pk-yrityksillä on usein maksuvalmiusongelmia; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että pandemia lopetti äkkinäisesti mainosinvestoinnit, jotka ovat uutismedia-alan olennainen tulonlähde; toteaa, että varhaisten arvioiden mukaan uutismedian mainostulot ovat laskeneet 20–80 prosenttia (11); toteaa, että mediaorganisaatioilla ja erityisesti pk-yrityksillä on usein maksuvalmiusongelmia;

| H. | toteaa, että uutismedia-alalla toimivien organisaatioiden ja yritysten laajuus vaihtelee freelancereista, kuten toimittajista ja teknisestä henkilöstöstä, yleisradiotoiminnan harjoittajiin ja suuriin, vertikaalisesti erittäin integroituneisiin mediayhtymiin, pieniin paikallisiin ja alueellisiin uutismedioihin ja erilaisiin voittoa tavoittelemattomiin yhdistyksiin; toteaa, että useimmille jäsenvaltioille on ominaista erittäin keskittyneet markkinat ja yleisradiotoiminnan aloilla esiintyvät mono- ja oligopolit, sanomalehtialan oligopolit sekä huomattava kilpailu aikakauslehti- ja kirjankustannuksen aloilla (12); |
| --- | --- |

H.

toteaa, että uutismedia-alalla toimivien organisaatioiden ja yritysten laajuus vaihtelee freelancereista, kuten toimittajista ja teknisestä henkilöstöstä, yleisradiotoiminnan harjoittajiin ja suuriin, vertikaalisesti erittäin integroituneisiin mediayhtymiin, pieniin paikallisiin ja alueellisiin uutismedioihin ja erilaisiin voittoa tavoittelemattomiin yhdistyksiin; toteaa, että useimmille jäsenvaltioille on ominaista erittäin keskittyneet markkinat ja yleisradiotoiminnan aloilla esiintyvät mono- ja oligopolit, sanomalehtialan oligopolit sekä huomattava kilpailu aikakauslehti- ja kirjankustannuksen aloilla (12);

| I. | toteaa, että pandemian vaikutusten lisäksi media-alalla on myös merkittäviä haasteita, jotka liittyvät digitaaliseen siirtymään ja vaikutukseen, joka tällä on alan koko liiketoimintamalliin; toteaa, että tarvitaan lisää toimia, jotta luodaan turvallinen, tasapuolinen ja kilpailukykyinen verkkoympäristö, joka myös turvaa kansalaisten perusoikeudet; toteaa, että komission on edistettävä ääni- ja audiovisuaalimedian uusien liiketoimintamallien luomista digitaalialalla; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että pandemian vaikutusten lisäksi media-alalla on myös merkittäviä haasteita, jotka liittyvät digitaaliseen siirtymään ja vaikutukseen, joka tällä on alan koko liiketoimintamalliin; toteaa, että tarvitaan lisää toimia, jotta luodaan turvallinen, tasapuolinen ja kilpailukykyinen verkkoympäristö, joka myös turvaa kansalaisten perusoikeudet; toteaa, että komission on edistettävä ääni- ja audiovisuaalimedian uusien liiketoimintamallien luomista digitaalialalla;

| J. | toteaa, että korkealaatuinen, riippumaton ja riittävästi rahoitettu uutismedia ja ammattitaitoinen journalismi ovat olennaisen tärkeitä median vapaudelle ja moniarvoisuudelle ja ovat näin ollen demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen tukipilareita; toteaa, että median vapaus on vakavasti heikentynyt viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana; toteaa, että covid-19-kriisi on vahvistanut sellaisen korkealaatuisen journalismin merkitystä, joka voi välittää tietoa kansalaisille ja edistää heidän kriittistä ajatteluaan; katsoo, että tietoekosysteemiä portinvartijoista mediaan on tasapainotettava; toteaa, että on suoritettava kaikki toimet, joilla turvataan media-alan vakaus ja riippumattomuus taloudellisesta ja poliittisesta painostuksesta, lisätään median vapautta ja moniarvoisuutta (13), edistetään parempien normien käyttöä alalla sekä verkossa että sen ulkopuolella ja taataan toimittajien ja tietolähteiden turvallisuus; katsoo, että median rahoituksen avoimuus on olennainen tekijä luottamuksen edistämiseksi kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että korkealaatuinen, riippumaton ja riittävästi rahoitettu uutismedia ja ammattitaitoinen journalismi ovat olennaisen tärkeitä median vapaudelle ja moniarvoisuudelle ja ovat näin ollen demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen tukipilareita; toteaa, että median vapaus on vakavasti heikentynyt viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana; toteaa, että covid-19-kriisi on vahvistanut sellaisen korkealaatuisen journalismin merkitystä, joka voi välittää tietoa kansalaisille ja edistää heidän kriittistä ajatteluaan; katsoo, että tietoekosysteemiä portinvartijoista mediaan on tasapainotettava; toteaa, että on suoritettava kaikki toimet, joilla turvataan media-alan vakaus ja riippumattomuus taloudellisesta ja poliittisesta painostuksesta, lisätään median vapautta ja moniarvoisuutta (13), edistetään parempien normien käyttöä alalla sekä verkossa että sen ulkopuolella ja taataan toimittajien ja tietolähteiden turvallisuus; katsoo, että median rahoituksen avoimuus on olennainen tekijä luottamuksen edistämiseksi kansalaisten keskuudessa;

| K. | toteaa, että uutismedia- ja audiovisuaalialat ovat keskeisessä asemassa demokraattisten yhteiskuntiemme palautumiskyvyn ja osallistavuuden sekä kulttuurisen monimuotoisuuden ja median moniarvoisuuden edistämisessä; toteaa, että uutismedia- ja audiovisuaalialojen arvoketju koostuu monista eri toimijoista ja yrityksistä, jotka tuottavat, lähettävät tai esittävät sisältöä, johon sovelletaan usein teollis- ja tekijänoikeuksia, ja että nämä alat koostuvat enimmäkseen pk-yrityksistä ja auttavat edistämään, vahvistamaan ja vaalimaan Euroopan kulttuurista, kielellistä, sosiaalista ja poliittista monimuotoisuutta; katsoo, että Euroopan audiovisuaali- ja media-alaa olisi näin ollen jäsennettävä kilpailluksi toimialaksi samanaikaisesti, kun edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja pienempien toimijoiden markkinoille pääsyä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että uutismedia- ja audiovisuaalialat ovat keskeisessä asemassa demokraattisten yhteiskuntiemme palautumiskyvyn ja osallistavuuden sekä kulttuurisen monimuotoisuuden ja median moniarvoisuuden edistämisessä; toteaa, että uutismedia- ja audiovisuaalialojen arvoketju koostuu monista eri toimijoista ja yrityksistä, jotka tuottavat, lähettävät tai esittävät sisältöä, johon sovelletaan usein teollis- ja tekijänoikeuksia, ja että nämä alat koostuvat enimmäkseen pk-yrityksistä ja auttavat edistämään, vahvistamaan ja vaalimaan Euroopan kulttuurista, kielellistä, sosiaalista ja poliittista monimuotoisuutta; katsoo, että Euroopan audiovisuaali- ja media-alaa olisi näin ollen jäsennettävä kilpailluksi toimialaksi samanaikaisesti, kun edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja pienempien toimijoiden markkinoille pääsyä;

| L. | toteaa, että media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmassa esitetyn alakohtaisen strategian olisi oltava mahdollisimman kokonaisvaltainen ja siinä olisi hyödynnettävä kattavasti kaikkia mahdollisia vipuvaikutuksia investointien lisäämiseksi uutismedian ja julkaisutoiminnan aloilla sekä audiovisuaalialalla; katsoo, että toimintasuunnitelman tavoitteena olisi oltava kulttuurisen, taiteellisen ja teollisen monimuotoisuuden edistäminen arvoketjujen kaikissa osissa; toteaa, että toimintasuunnitelmassa vahvistettujen toimien olisi perustuttava tarkistettuun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin ja Luova Eurooppa -ohjelman Media-lohkoon, jotta tuetaan elokuva- ja audiovisuaalisten teosten laillista käyttöä ja saatavuutta kaikkialla Euroopassa ja jotta yleisölle tarjotaan kulttuurisesti monimuotoista korkealaatuista sisältöä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmassa esitetyn alakohtaisen strategian olisi oltava mahdollisimman kokonaisvaltainen ja siinä olisi hyödynnettävä kattavasti kaikkia mahdollisia vipuvaikutuksia investointien lisäämiseksi uutismedian ja julkaisutoiminnan aloilla sekä audiovisuaalialalla; katsoo, että toimintasuunnitelman tavoitteena olisi oltava kulttuurisen, taiteellisen ja teollisen monimuotoisuuden edistäminen arvoketjujen kaikissa osissa; toteaa, että toimintasuunnitelmassa vahvistettujen toimien olisi perustuttava tarkistettuun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin ja Luova Eurooppa -ohjelman Media-lohkoon, jotta tuetaan elokuva- ja audiovisuaalisten teosten laillista käyttöä ja saatavuutta kaikkialla Euroopassa ja jotta yleisölle tarjotaan kulttuurisesti monimuotoista korkealaatuista sisältöä;

| M. | toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että media perustuu yleisiin arvoihin ja on avoin, demokraattinen, kestävä ja osallistava ja että se on toimintaympäristö, jossa yhä useammat naiset, rodullisia ja etnisiä vähemmistöjä edustavat henkilöt, maahanmuuttajat ja pakolaiset, hlbtiq+-yhteisöihin kuuluvat henkilöt sekä vammaiset henkilöt toimivat luovissa tehtävissä ja johtotehtävissä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että media perustuu yleisiin arvoihin ja on avoin, demokraattinen, kestävä ja osallistava ja että se on toimintaympäristö, jossa yhä useammat naiset, rodullisia ja etnisiä vähemmistöjä edustavat henkilöt, maahanmuuttajat ja pakolaiset, hlbtiq+-yhteisöihin kuuluvat henkilöt sekä vammaiset henkilöt toimivat luovissa tehtävissä ja johtotehtävissä;

| N. | toteaa, että covid-19-kriisin vuoksi tekijänoikeusdirektiivin, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/789 (14) sekä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpano on viivästynyt jäsenvaltioissa; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tällaiset viivästykset ja sisällytettävä lain täytäntöönpanoon rohkeita ratkaisuja kriisistä Euroopan audiovisuaaliselle alalle aiheutuneisiin tai kriisin pahentamiin haasteisiin vastaamiseksi, kuten tekijöille heidän teostensa hyödyntämisestä verkossa maksettavat korvaukset ja globaalien alustojen taloudellinen investointi paikalliseen tuotantoon; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että covid-19-kriisin vuoksi tekijänoikeusdirektiivin, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/789 (14) sekä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpano on viivästynyt jäsenvaltioissa; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tällaiset viivästykset ja sisällytettävä lain täytäntöönpanoon rohkeita ratkaisuja kriisistä Euroopan audiovisuaaliselle alalle aiheutuneisiin tai kriisin pahentamiin haasteisiin vastaamiseksi, kuten tekijöille heidän teostensa hyödyntämisestä verkossa maksettavat korvaukset ja globaalien alustojen taloudellinen investointi paikalliseen tuotantoon;

| O. | katsoo, että uutismedian ja yleisradiotoiminnan alat hyötyisivät molemmat johdonmukaisemmasta ja kokonaisvaltaisemmasta lähestymistavasta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut aikomuksestaan ehdottaa median vapautta koskevaa säädöstä; toteaa, että sen tulisi perustua jo olemassa oleviin aloitteisiin, kuten demokratiatoimintasuunnitelmaan, media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmaan, digipalvelusäädökseen ja digimarkkinasäädökseen, pikemmin kuin keskittyä yksinomaan uuteen lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että uutismedian ja yleisradiotoiminnan alat hyötyisivät molemmat johdonmukaisemmasta ja kokonaisvaltaisemmasta lähestymistavasta; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut aikomuksestaan ehdottaa median vapautta koskevaa säädöstä; toteaa, että sen tulisi perustua jo olemassa oleviin aloitteisiin, kuten demokratiatoimintasuunnitelmaan, media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmaan, digipalvelusäädökseen ja digimarkkinasäädökseen, pikemmin kuin keskittyä yksinomaan uuteen lainsäädäntöön;

| P. | toteaa, että alueelliset ja yksinomaiset lisensointioikeudet ovat olennaisen tärkeitä elokuva- ja audiovisuaalialoille niiden luovuuden, rahoituksen, vapauden ja pitkän aikavälin kestävyyden säilyttämiseksi ja takaamiseksi; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että alueelliset ja yksinomaiset lisensointioikeudet ovat olennaisen tärkeitä elokuva- ja audiovisuaalialoille niiden luovuuden, rahoituksen, vapauden ja pitkän aikavälin kestävyyden säilyttämiseksi ja takaamiseksi;

| Q. | toteaa, että tiedotus- ja viestintäpolitiikoissa on otettava huomioon sisällön saavutettavuus aistivammaisten henkilöiden kannalta EU:n eri direktiivien mukaisesti; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että tiedotus- ja viestintäpolitiikoissa on otettava huomioon sisällön saavutettavuus aistivammaisten henkilöiden kannalta EU:n eri direktiivien mukaisesti;

Elpyminen ja tuki

| 1. | korostaa talouden laskusuhdanteen seurauksia ja toistaa painokkaasti komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen lisätä uutismedia- ja audiovisuaalialoille sekä laajemmin kulttuurialalle ja luoville aloille saatavilla olevaa tukea ja ottaa siinä erityisesti huomioon pk-yritykset; katsoo, että uutismedia- ja audiovisuaalialojen määrärahoja olisi lisättävä monivuotisen rahoituskehyksen eri ohjelmissa; huomauttaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava näitä aloja ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita painokkaasti lisäämään aloille annettavaa tukea määrärahoista, jotka jäsenvaltioille on myönnetty niiden hyväksytyissä kansallisissa elpymissuunnitelmissa, jotta alat voivat kaikilta osin toipua pandemiasta, tulla kestävämmiksi ja jatkaa vihreää ja digitaalista siirtymäänsä; katsoo, että kaikissa aloitteissa olisi erityisesti otettava huomioon paikalliset ja alueelliset tiedotusvälineet sekä pienillä markkinoilla toimivat uutismediat; korostaa tarvetta läpinäkyvälle ja avoimelle tukimekanismille tiedotusvälineiden riippumattomuuden säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä uutismedia-alaa koskevan NEWS-aloitteen käynnistämistä, Euroopan uutismediafoorumin perustamista koskeva ehdotus mukana luettuna, ja katsoo, että sen olisi oltava mahdollisimman osallistava ja sen myötä olisi voitava käydä syvällistä vuoropuhelua asianomaisten alojen kanssa niiden meneillään olevista muutosprosesseista; kehottaa komissiota kehittämään aloitetta edelleen ja tekemään siitä pysyvän, jos sidosryhmät sitä pyytävät; pitää myönteisenä, että aloitetta tuetaan monivuotisen rahoituskehyksen eri ohjelmista; korostaa kuitenkin, että aloitetta on valvottava kattavasti, jotta varmistetaan EU:n varojen moitteeton käyttö; toistaa painokkaasti useaan otteeseen esittämänsä kehotuksen perustaa EU:n pysyvä uutismediarahasto riippumattoman uutisoinnin vahvistamiseksi, eurooppalaisten toimittajien ja journalismin riippumattomuuden turvaamiseksi ja tiedotusvälineiden vapauden takaamiseksi; korostaa, että NEWS-aloitetta täydentävissä valmiuksia parantavissa palveluissa olisi myös otettava huomioon paikalliset ja alueelliset tiedotusvälineet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä tarpeisiin mukautettua interaktiivista työkalua, joka auttaa mediaorganisaatioita löytämään rahoitusmahdollisuuksia kansallisesti ja EU:n tasolla; katsoo, että erityisesti pienemmät mediaorganisaatiot voisivat hyötyä suuresti tarpeisiin mukautetusta koulutuksesta ja tuesta; korostaa, että tällaisen työkalun on oltava käyttäjäystävällinen ja sen on tarjottava asianmukaista teknistä tukea koko hakemusprosessin ajan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä uuden Luova Eurooppa -ohjelman hyväksymistä, korostaa ohjelman merkitystä ja suhtautuu myönteisesti siihen, että uudistetussa monialaisessa lohkossa on otettu käyttöön uusia toimia, jotka koskevat tiedotusvälineiden vapauden, korkealaatuisen journalismin ja medialukutaidon vahvistamista; katsoo, että tällaisen tuen piiriin pääseminen ja tuen nopea saaminen ovat ensisijaisen tärkeitä; katsoo kuitenkin, että saatavilla oleva tuki on riittämätön alan rahoitustarpeet huomioon ottaen; kehottaa komissiota ottamaan kaikilta osin käyttöön rahoitus, joka uutismedia-alalle on saatavilla nykyisen ohjelmakauden monialaisessa lohkossa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että audiovisuaalialat tarvitsevat kiireellisesti voimakasta ja kestävää tukea EU:n eri rahoitusohjelmista, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, Luova Eurooppa -ohjelman MEDIA-lohkosta ja koheesiorahastoista; muistuttaa, että määrärahojen saatavuuteen liittyviä hallinnollisia esteitä olisi poistettava ja hakijoille olisi tarjottava enemmän joustavuutta, erityisesti pk-yrityksille, jotka edustavat sidosryhmien suurta enemmistöä alalla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palauttaa mieliin, että Luova Eurooppa -ohjelman MEDIA-lohkossa olisi pyrittävä tasapainoon eri jäsenvaltioihin ja ohjelman tukemille eri klustereille ja tyylilajeille myönnettävän rahoituksen suhteen; muistuttaa olevan alan kannalta olennaista, että jäsenvaltiot vaalivat riippumattomien toimijoiden ekosysteemiä, joka on luovan työn monimuotoisuutta edistävä voima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä InvestEU-ohjelmaan perustuvaa pääomapohjaista pilottialoitetta, joka voi tukea uutismedia-alaa innovatiivisesti; kehottaa komissiota myöntämään pilottialoitteelle riittävät määrärahat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että nykyiset tukitoimenpiteet eivät kata joitakin mediaekosysteemin osia; kehottaa komissiota jatkamaan selvitystyötään uutismedian tarpeisiin räätälöidyistä tukijärjestelmistä ja suunnittelemaan audiovisuaalisten yhteistuotantojen vakuutustakuiden käyttöön ottamista; kehottaa kiinnittämään kaikissa tukitoimissa erityistä huomiota jäsenvaltioihin, joilla on alhainen audiovisuaalinen tuotantokapasiteetti; korostaa hyötyjä, joita jäsenvaltioiden välisestä parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta on audiovisuaalisen ekosysteemin tukemiselle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota tunnustamaan Euranet Plus -radioverkoston erityisen luonteen itsenäisenä radioverkostona, joka kuroo onnistuneesti umpeen viestintäkuilua EU:n ja sen kansalaisten välillä vahvistaen ymmärrystä kaikista EU:n toimintapolitiikan aloista ja edistämällä keskustelua niistä; pyytää, että Euranet Plus -radioverkoston nykyinen perusrahoitus uusitaan vähintään kahdeksi vuodeksi siirtymäkauden rahoitustuen muodossa, jotta se voisi laatia pitkän aikavälin strategisen suunnitelman verkoston kehittämiseksi vuoden 2027 loppuun mennessä ja jotta se voisi kasvattaa jäsenmääräänsä sekä maantieteellistä ja kielellistä kattavuuttaan, valmistautua digitaaliseen siirtymään ja investoida tuotteidensa ja palveluidensa lisäparannuksiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksen uutismedian rahoitustuesta EU:ssa, laatimaan suuntaviivoja sekä edistämään julkisia rahoitusmekanismeja koskevan tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; muistuttaa, että riippumattomien tahojen olisi vastattava tutkimuksen toteuttamisesta; muistuttaa jäsenvaltioiden vastuusta kulttuuri-, koulutus-, nuoriso- ja tiedotusvälineitä koskevan politiikan suhteen ja erityisesti näiden alojen rahoitusmekanismeissa, joiden on oltava selkeitä ja läpinäkyviä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että vähemmistömediat ovat yleisissä järjestelmissä heikommassa kilpailuasemassa enemmistömedioihin nähden, ja pyytää, että jäsenvaltiot tukevat sisällön tuottamista alueellisilla ja vähemmistökielillä ja sen laajamittaista levitystä eri alustoilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että vaikka LUMIERE VOD -tietokanta ja Euroopan audiovisuaalisen observatorion muut tietokannat keräävät runsaasti tietoa tilausvideoalustojen tarjoaman sisällön alkuperästä, ei ole olemassa mitään tietoa eri medioissa käytettävistä tekstityksistä, viittomakielistä ja muista kielistä; katsoo, että nämä tiedot ovat ensisijaisen tärkeitä, koska niiden perusteella suunnitellaan ja seurataan EU:n audiovisuaalisia toimintapolitiikkoja ja edistetään saavutettavuutta tilausvideoalustoilla aistivammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että veropolitiikat ovat ensisijainen väline, joka voisi parantaa median sekä kulttuurialan ja luovien alojen elpymistä ja palautumiskykyä ja edistää investointeja näihin aloihin; kannustaa jäsenvaltioita, joilla on riittävä finanssipoliittinen liikkumavara, osaltaan vauhdittamaan mediatuotantoa sekä uutismedian ja audiovisuaalisten teosten jakelua ja kulutusta, elokuvateatterikäynnit mukaan lukien, tähän soveltuvien veropoliittisten ja taloudellisten kannustimien avulla ja ottamaan samalla huomioon fyysisten tilojen ja verkon väliset erot erityisesti niihin liittyvien ylläpitokulujen suhteen; pitää myönteisenä komission ilmoitusta Euroopan elokuvateattereiden verkostolle annettavasta taloudellisesta lisätuesta; kehottaa myös komissiota edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä media- ja audiovisuaalialojen kilpailukyvyn tukemiseksi; korostaa kuitenkin, että erityisillä veropolitiikoilla olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille media-alan toimijoille eikä niiden pitäisi haitata pk-yritysten ja freelancereiden toimintaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että riippumattoman median sekä media- ja informaatiolukutaidon vahvistamisen tukemisen olisi myös oltava olennainen osa EU:n ulkopolitiikkaa; |
| --- | --- |

14.

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen

| 15. | kiinnittää huomiota siihen, että nykyinen kriisi uhkaa nopeuttaa uutismedioiden yhdistymistä, erityisesti jäsenvaltioiden sisällä, mikä voi olla haitaksi tiedotusvälineiden moniarvoisuudelle ja tiedon laadulle ja puolueettomuudelle erityisesti pienemmillä markkinoilla, joissa valinnanvaraa on vähemmän; toteaa kuitenkin, että media- ja audiovisuaalialojen kilpailuolosuhteet muuttuvat nopeasti, ja varoittaa siitä, että vaikka sulautuminen voi olla pienemmille toimijoille viimeinen keino välttää konkurssi, tällaista yhdistymistä ei pidä pitää vallitsevana normina; pyytää siksi kilpailuviranomaisia pysymään valppaina ja tarkastelemaan sulautumien ja yritysostojen pitkän aikavälin vaikutuksia paitsi markkinaosuuksiin myös kielelliseen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen; pyytää samalla komissiota, että otettaisiin paremmin huomioon digitaalisessa kilpailuympäristössä tapahtuva kehitys, jotta EU:n media-alan toimijat pysyvät kilpailukykyisinä ja merkittävässä asemassa pitkällä aikavälillä; korostaa, että uusmedialla voi olla rakentava ja aktiivinen rooli pienemmillä markkinoilla sekä maissa ja alueilla, joissa tiedotusvälineiden vapauden taso on alhainen, sillä se tarjoaa pääsyn riippumattomaan uutisointiin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee huolestuneena merkille, että maailmanlaajuisilla verkkoalustoilla on valtava haitallinen vaikutus media-alaan, koska ne hallitsevat data- ja mainosmarkkinoita ja ovat muuttaneet radikaalisti yleisön kulutustottumuksia; korostaa tarvetta tasapuolisille toimintaedellytyksille; painottaa tässä yhteydessä, että nykyinen lainsäädäntö ei täysin tarjoa tasapuolista ympäristöä verkkoekosysteemin keskeisissä kysymyksissä, kuten tiedonsaanti ja tiedon avoimuus, alustat ja algoritmeihin liittyvä vastuuvelvollisuus sekä mainonnan säännöt, erityisesti poliittisen verkkomainonnan suhteen, ja toteaa, että nämä ovat kaikki keskeisiä kysymyksiä, jotta EU:n media- ja audiovisuaalialojen sidosryhmät voivat kilpailla tasapuolisesti alustojen kanssa; on huolissaan alustojen liiketoimintakäytännöistä, kun ne poistavat laillista, mediapalvelun tarjoajan toimituksellisella vastuulla tuotettua sisältöä, johon sovelletaan erityisiä standardeja ja valvontaa, tai puuttuvat tällaiseen sisältöön; katsoo, että kyseisiin ongelmiin puuttumisen helpottamiseksi on hyväksyttävä oikea-aikaisesti ja kiireellisesti lainsäädäntöä ja asiaankuuluvia säännöksiä, erityisesti tuleva digipalvelusäädös ja digimarkkinasäädös sekä disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen merkittävä vahvistaminen; toteaa, että kansalaiset käyttävät uutissisältöä ja muuta sisältöä yhä useammin kolmansien osapuolten alustojen, kuten verkkoyhteisöjen ja uutisportaalien välityksellä; korostaa samalla, että verkkoalustojen tiedostava käyttäminen mahdollistaa myös ihmisten tiedonsaannin, erityisesti sellaisissa maissa ja alueilla, joissa tiedotusvälineiden vapauden taso on alhainen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustaa, että tarvitaan kunnianhimoisia, selkeitä ja laillisesti sitovia toimenpiteitä, joilla voidaan torjua teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaukset, muun muassa verkkopiratismi, ja estää tehokkaasti kaikenlainen velvoitteiden kiertäminen; katsoo, että piratismin negatiivisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat Euroopan kulttuuriseen ja mediaympäristöön, on puututtava käytännön välineillä, kuten tilanteen mukaan dynaamisilla kieltomääräyksillä, pikaisesti ilmoituksen jälkeen tehtävillä poistamisilla sekä selkeyttämällä niihin palveluihin sovellettavaa oikeudellista järjestelmää, jotka julkaisevat hyperlinkkejä verkkosivuille, joilla on saatavilla tekijänoikeudella suojattuja teoksia, ilman oikeudenhaltijoiden suostumusta; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan kiireellisesti tekijänoikeusdirektiivin 18 artikla osaksi kansallista lainsäädäntöä ja ottamaan käyttöön korvausmekanismeja, joilla teosten tekijöille ja esiintyjille maksetaan asianmukainen ja oikeasuhteinen korvaus heidän teostensa käytöstä kaikissa medioissa ja erityisesti verkkomedioissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että teollis- ja tekijänoikeuksia kunnioittavien tasapuolisempien toimintaedellytysten takaaminen auttaa osaltaan tehostamaan media-alan taloudellista komponenttia, pelastaa tuhansia työpaikkoja sekä turvaa Euroopan kulttuurisesti ja kielellisesti rikkaan monimuotoisuuden ja edistää sitä; katsoo, että on tärkeää panna nopeasti täytäntöön audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja tekijänoikeusdirektiivin kaikki säännökset ja valvoa tehokkaasti niiden täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja saman tasoinen suoja luovan työn tekijöille ja oikeusvarmuus kuluttajille ja oikeuksien haltijoille; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää vahvistaa entisestään videonjakoalustojen käyttäjien ja erityisesti alaikäisten käyttäjien suojelua vahingolliselta sisällöltä siten, että edistetään koordinoituja ehkäiseviä toimenpiteitä ja pannaan tehokkaasti täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö, audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi mukaan lukien; kehottaa komissiota valvomaan tarkasti asiassa tapahtuvaa kehitystä ja kannustaa sitä tarkastelemaan, miten media-alaa voidaan tukea uusien lähioikeuksien suhteen, jotta varmistetaan mahdollisuudet tasapuolisiin neuvotteluihin alustojen kanssa; panee merkille, että audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERGA) roolia ja valmiuksia on vahvistettava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että pienemmillä markkinoilla toimivilla sekä paikallisilla, alueellisilla ja kapean erikoisalan uutismedioilla on muitakin haasteita ja että niiden tulot ovat rajalliset; toteaa, että nykyisillä kaupallisilla liiketoimintamalleilla toimien ne eivät ole elinkelpoisia eivätkä ne voi omaksua helposti uusia liiketoimintamalleja samalla tavoin kuin suuremmilla markkinoilla toimivat tiedotusvälineet; korostaa nk. uutiserämaiden ilmaantumista ja toteaa, että niillä voi olla merkittävä haitallinen vaikutus kulttuuriseen ja kielelliseen monimuotoisuuteen; katsoo näin ollen, että tarvitaan julkisia rahoitusmekanismeja, jotka kunnioittavat kaikilta osin toimituksellista riippumattomuutta ja perustuvat markkinaehtoperiaatteeseen, sekä esteetöntä pääsyä mainosmarkkinoille; korostaa, että EU:n olisi tuettava rajat ylittävää yhteistyötä ja vahvistettava markkinoiden monimuotoisuutta ja näin puututtava pirstaloitumisen ja kansallisen painotuksen asettamiin haasteisiin; katsoo olevan ensiarvoisen tärkeää, että medialle varattujen ja jäsenvaltioiden kautta kanavoitujen elpymismäärärahojen ehtona on prosessi, jolla varmistetaan varojen tasapuolinen ja objektiivinen jakaminen riippumattoman, korkealaatuisen journalismin tukemiseksi, ja toteaa, että komission olisi erityisesti korostettava mediaorganisaatioille annettavaa tukea niissä jäsenvaltioissa, joissa riippumattomaan mediaan kohdistuu erityistä taloudellista ja poliittista painetta, samoin kuin niissä jäsenvaltioissa, joissa oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvät jatkuvat huolenaiheet antavat aihetta epäillä valtion kykyä tukea puolueettomasti journalismia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa merkitystä, joka julkisten ja kaupallisten tiedotusvälineiden kaksijakoisella järjestelmällä on Euroopassa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vakaan, avoimen, läpinäkyvän, kestävän ja riittävän monivuotisen rahoituksen julkisille tiedotusvälineille, jotta taataan niiden riippumattomuus poliittisista sekä hallitusten ja markkinoiden asettamista paineista ja varmistetaan näin Euroopan mediaympäristön monimuotoisuus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa olevan tärkeää, että kaikille EU:n kansalaisille on saatavilla tietoa ja että he voivat käyttää uutismedioita omalla kielellään; katsoo, että EU:ta koskeville uutisille olisi annettava enemmän näkyvyyttä, jotta kansalaiset saavat tietoa unionin toiminnasta; muistuttaa tukevansa niitä uutismedioita, jotka ovat tehneet toimituksellisen päätöksen käsitellä uutisissaan EU-asioita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan, joilla edistetään aidosti eurooppalaisen mediaekosysteemin syntymistä; ottaa lisäksi huomioon edut, joita on vaihtoehtoisilla yhteisölähtöisillä rahoitusmekanismeilla, kuten nk. medialta muille medioille -mekanismit, joiden johtoryhmät ovat riippumattomia ja joita hallinnoidaan nk. kaskadijärjestelmällä (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että on olennaisen tärkeää taata julkisten tiedotusvälineiden rahoituksellinen kestävyys sekä varmistaa ja säilyttää yksityisten ja julkisten tiedotusvälineiden riippumattomuus sisäisestä ja ulkoisesta poliittisesta ja taloudellisesta vaikuttamisesta joko hallitusten, vaikutusvaltaisten eturyhmien, kolmansien maiden tai muiden ulkoisten toimijoiden taholta; panee merkille niiden jäsenvaltioiden erityistilanteen, jotka ovat alttiina geopoliittisille riskeille, jotka johtuvat kolmansien maiden puuttumisesta niiden informaatioympäristöön muun muassa tiedotusvälineiden rahoituksen kautta; katsoo, että paras mahdollinen vastalääke on vahvempi mediaympäristö, jolla on vakaat ja luotettavat tulovirrat; pitää avoimuuden lisäämistä ja faktantarkistusta koskevia velvoitteita erittäin tärkeinä ja suhtautuu siksi myönteisesti tiedotusvälineiden omistuksen ja moniarvoisuuden seurantaa koskeviin aloitteeseen; kehottaa komissiota varmistamaan, että uutismedia-alan poliittista taloutta seurataan kattavammin EU:ssa ja Euroopan naapuruus- ja laajentumisalueella; |
| --- | --- |

22.

| 23. | varoittaa toimittajan ammatin epävarmuudesta, näennäisyrittäjyys mukaan lukien, ja kannustaa hyväksymään asianmukaisia toimenpiteitä, joilla osaltaan varmistetaan toimittajille kohtuulliset tulot ja vahva sosiaaliturva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on erittäin huolissaan valtion vaikutusvallasta medioihin joissakin jäsenvaltioissa ja toteaa sen olevan seurausta mediamarkkinoiden vääristymistä ja omistuksen keskittymisestä; on huolissaan myös sääntelyvälineiden väärinkäytöstä hallituksesta riippuvaisen media-alan luomiseksi kriittisen ja yleistä etua ajavan journalismin kustannuksella; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että EU voi osaltaan edistää sen varmistamista, että kansainvälisiä tiedotusvälineiden vapautta koskevia normeja vahvistetaan entisestään EU:ssa ja sen ulkopuolella; kehottaa komissiota luomaan kunnianhimoisen, vankan ja kattavan mekanismin, joka kattaa kaikki tiedotusvälineet ja perustuu nykyiseen lainsäädäntöön ja erityisesti audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin, jotta vahvistetaan EU:n valmiuksia valvoa median vapautta rajoittavia tai vahingoittavia mahdollisia toimia ja määrätä niistä seuraamuksia; korostaa, että vahvaa ja riippumatonta mediaympäristöä voidaan kehittää siten, että täydennetään Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa vahvistettuja toimia, ja katsoo, että komission tuleva ehdotus median vapaudesta (eurooppalainen medianvapaussäädös) voisi osaltaan auttaa näissä pyrkimyksissä ja että tiedotusvälineitä olisi pidettävä Euroopan demokratian kulmakivenä ja taloudellisena toimijana; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä komission 16. syyskuuta 2021 antamaa suositusta (16) toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suojelemaan tehokkaasti toimittajia, kansalaisjärjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa lainsäädännöllisillä ja muilla välineillä strategisilta häirintätarkoituksessa nostetuilta kanteilta (SLAPP-kanteet), joita käytetään lisääntyvässä määrin henkilöiden pelottelemiseksi ja vaientamiseksi; korostaa tutkivan journalismin merkitystä ja toteaa sen uhkana olevan korkeat kustannukset; pitää myönteisenä tällaista journalismia tukevaa Euroopan tutkivan journalismin (IJ4EU) rahastoa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | varoittaa, että globaaleilla alustoilla ja rajapinnoilla on lisääntyvä haitallinen vaikutus tiettyihin medioihin, ja toteaa, että jotkut niistä ovat vertikaalisesti integroituneita kilpailijoita; on huolissaan näistä uutismedian häiritsevistä suuntauksista, sillä ne voivat heikentää kilpailua pitkällä aikavälillä ja vähentää muiden toimijoiden mahdollisuuksia; katsoo, että on paljon verkkoalustoja, jotka eivät investoi luovaan sisältöön eivätkä journalismiin ja jotka silti saavat suuren osan mainostuloistaan ylläpitämästään sisällöstä; toteaa, että on käytävä rehellistä keskustelua, johon osallistuvat toimituksellista sisältöä tuottava media, alustat, jotka käyttävät tätä sisältöä hakutoimintonsa suositusten välityksellä, ja yksityisille, institutionaalisille ja yritysasiakkaille tarkoitetut viestintä- ja pilvipalvelut; pyytää komissiota seuraamaan tilannetta tiiviisti ja ryhtymään tarvittaessa toimiin, jotta kilpailuedellytykset olisivat tasapuolisempia, ja toteaa, että näin varmistetaan EU:n kansalaisille hyvä palvelu riippumatta siitä, minkä jakelukanavan he valitsevat sisältöön ja tietoon tutustuakseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ilmaisee huolensa globaalien verkkotoimijoiden suhteettomasta taloudellisesta vaikutusvallasta ja niiden markkinointikyvystä, jonka avulla ne saavuttavat suuria yleisömääriä, sekä kohtuuttomiin sopimusehtoihin liittyvästä saalistushinnoittelusta; panee merkille, että tällaiset toimet voivat luoda epäoikeudenmukaisia kilpailuolosuhteita ja heikentää Euroopan audiovisuaalialaa ja että ne vaikuttavat usein audiovisuaaliteosten riippumattomaan tuotantoon ja jakeluun; pyytää komissiota näin ollen pysymään valppaana tällaisen kehityksen suhteen, seuraamaan tilannetta tiiviisti ja tarvittaessa ryhtymään toimiin, jotta kilpailuedellytykset olisivat tasapuoliset; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että algoritmien ja suosittelujärjestelmien on oltava avoimia sen varmistamiseksi, että eurooppalaisia teoksia on verkkoalustoilla tasapuolisemmin ja että kuluttajilla on aidosti valinnan mahdollisuus; kehottaa komissiota arvioimaan suoratoistopalvelujen roolia, erityisesti yhtenevän verkkomediaympäristön suhteen, ja tarvittaessa tarjoamaan kannustimia kulttuuriseen monimuotoisuuteen ja eurooppalaisten teosten löydettävyyteen tällaisissa palveluissa ja toteaa, että sitä voidaan myös edistää algoritmeilla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myönteisenä vuoden 2021 aikana saavutettua huomattavaa edistystä maailmanlaajuisen ratkaisun löytämiseksi sille, että digitaalitaloutta verotetaan tehokkaasti, erityisesti heinäkuussa 2021 saavutettua sopimustasoa, joka perustuu G20-maiden/OECD:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen (BEPS) mukaiseen kahden pilarin lähestymistapaan (17); korostaa, että sopimus on pantava pikaisesti täytäntöön ja että kaikkien asiaankuuluvien maiden on tuettava sitä; korostaa, että tällaisen sopimuksen on perustuttava olettamukselle, jonka mukaan vuorovaikutus käyttäjien ja kuluttajien kanssa edistää merkittävästi lisäarvon luomista digitaalisissa liiketoimintamalleissa ja että sen vuoksi se pitäisi ottaa huomioon, kun maiden välisiä verotusoikeuksia jaetaan; katsoo lisäksi, että nämä uudet tulonlähteet olisi arvioitava asianmukaisesti kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja että jäsenvaltioiden olisi kanavoitava ne audiovisuaali- ja uutismedia-alojensa sekä pienempien paikallisten toimijoiden tukemiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että joistakin samankaltaisuuksista huolimatta uutismedia- ja audiovisuaalialoilla on eri haasteet; kehottaa tämän vuoksi komissiota kehittämään Euroopan uutismedia- ja audiovisuaalialojen alakohtaiset kattavat strategiat, jotka sitouttavat sidosryhmät suuren lisäarvon toimintoihin, joissa EU on kilpailukykyinen toimija tai joissa sillä on mahdollisuus siihen, kuten videopelit ja virtuaalitodellisuus, ja jotka tarjoavat uutismedia- ja audiovisuaalialoille räätälöityjä tukitoimenpiteitä; korostaa, että strategioiden olisi oltava kokonaisvaltaisia ja niissä olisi tarkasteltava kaikkia saatavilla olevia vaihtoehtoja, myös verokannustimia, kauppapolitiikkaa, vastuuvelvollisuuden vahvistamista ja verkkoalustoille tarkoitettuja sääntöjä, jotta luodaan tasapuoliset sääntelyolosuhteet, jotka antavat medialle mahdollisuuden investoida edelleen uutis- ja kulttuurisisältöön ja joilla suojellaan EU:n kuluttajia verkossa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

31.

Kohti Euroopan media- ja audiovisuaalialan muutosta ja edistämistä

| 32. | korostaa, että uutismedia-alalla on tehtävä muutoksia muun muassa antamalla lisätukea toimittajakoulutukselle, kehittämällä henkilökohtaisia ja kollektiivisia innovoinnin ja yhteistyövalmiuksia ja edistämällä siten monimuotoisuutta median johtotehtävissä, digitalisoimalla uutistoimituksia, ottamalla käyttöön tekoäly, mukaan lukien konekäännökset ja ihmisen tekemä muokkaus, muuttamalla ja parantamalla sisällön luomista ja esitystapaa sekä parantamalla jakelu- ja tilausmalleja, mikromaksut mukaan luettuina; toteaa, että tämä edellyttää lisäinvestointeja ja -taitoja, joita uutismedia-alan toimijoilla ja pienen markkinaosuuden toimijoilla ei useinkaan ole; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan räätälöityä tukea näiden alojen digitalisaatioon erityisesti osoittamalla tähän rahoitusta Horisontti Eurooppa -ohjelmasta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää tärkeänä riippumatonta journalismia ja sen teknologian myötä vähäisempien esteiden mahdollistamaa kasvupotentiaalia, erityisesti innovatiivisten mainos- ja maksuratkaisujen lisääntymistä, sillä ne tarjoavat helpompia keinoja tavoittaa yleisö verkossa ja hyödyntää sisältöä rahallisesti, ja toteaa, että näiden tekijöiden pitäisi osaltaan auttaa parantamaan näiden riippumattomien ammattilaisten taloudellista tilannetta ja työoloja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota kehittämään laajamittaisen media- ja informaatiolukutaidon strategian; korostaa lisäarvoa, jota saadaan media-alan sidosryhmien sisällyttämisestä media- ja informaatiolukutaitoa koskeviin aloitteisiin (käsittäen valvonnan ja toimet); katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on keskeinen rooli media- ja informaatiolukutaidon edistämisessä, ja pyytää näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään ne sidosryhminä aloitteisiin, joilla edistetään journalismia sekä media- ja informaatiolukutaitoa; korostaa, että mediakasvatusta on annettava virallisissa, epävirallisissa ja arkioppimisen ympäristöissä elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti digi- ja mediavalmiuksien parantamiseksi läpi elämän varhaisesta iästä lähtien; kehottaa erityisesti komissiota, että se kannustaisi antamaan tukea medialukutaidon koulutusohjelmiin ja -aloitteisiin yliopistoissa; pitää myönteisenä läheisessä yhteistyössä ERGAn kanssa toteutettua medialukutaidon välineistöä ja niiden medialukutaitoa koskevien uusien velvoitteiden käytännön soveltamista, joista säädetään audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että riippumattoman median sekä media- ja informaatiolukutaidon vahvistamisen tukemisen olisi myös oltava olennainen osa EU:n ulkopolitiikkaa; korostaa, että unionin julkisuusdiplomatian ja pehmeän vallan käytön edistämiseksi sekä geopoliittisen näkyvyyden parantamiseksi tarvitaan vahvempaa poliittista, teknistä ja taloudellista tukea, erityisesti Euroopan naapuruus- ja laajentumisalueella; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että kilpailun vauhdittamiseksi EU:n on myös edistettävä digitaalisen median startup-yritysten perustamista ja kasvua helpottamalla rahoituksen saantia ja luomalla innovoinnin tukikehyksen, joka mahdollistaa skaalattavuuden; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä ilmoitusta kahden vuoden välein laadittavasta media-alan kertomuksesta (Media Industry Report), jossa tarkastellaan media-alan suuntauksia; korostaa tarvetta tarkastella kieltä analyyttisena yksikkönä globaalien suuntausten ja kansallisen kontekstin ulkopuolella, mikä mahdollistaa sellaisten suuntausten seurannan, jotka vaikuttavat eri kielellisiin konteksteihin eri tavoin, EU:n viralliset kielet sekä alueelliset ja vähemmistökielet mukaan lukien; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa alueellisen yksinoikeuden ja lisensointioikeuksien merkitystä audiovisuaalialan selviämisen ja tehokkaan toiminnan kannalta ja erityisesti niiden merkitystä kulttuurin monimuotoisuudelle; katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää säilyttää alueperiaate, joka on yksi Euroopan audiovisuaalialan kulmakivistä; korostaa, että näin ollen on tärkeää puuttua hallitsevien toimijoiden markkinakeskittymiä koskevaan ongelmaan, josta on haittaa vaihtoehtoiselle ja riippumattomalle tarjonnalle; panee merkille, että teollis- ja tekijänoikeudet ovat Euroopassa usein teosten tekijöiden, esiintyjien sekä riippumattomien ja integroituneiden tuottajien omistuksessa; kannustaa sellaisiin toimiin, joilla tuetaan sisältöä luovia toimijoita ja luodaan heille mahdollisuuksia ja tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta he voivat aiheellisesti hyötyä työllään saamista tuloista, erityisesti digitaalisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa samalla laajentamaan EU:n yleisöä merkittävästi siten, että sisältö asetetaan laillisesti saataville EU:n rajojen ulkopuolella samalla kun turvataan sopimusvapautta koskeva periaate ja käytetään kaikkialla EU:ssa olemassa olevia mahdollisuuksia, kuten siirrettävyysasetusta; korostaa tarvetta lisätä tarjontaa sellaisista vaihtoehdoista, joilla sisältöä voidaan käyttää laillisesti, piratismin vähentämiseksi kaikkialla EU:ssa ja korvausten maksamiseksi luovan työn tekijöille, ja panee merkille, että asteittainen digitalisointi häivyttää yhä enemmän valtioiden rajoja; on huolissaan joidenkin lähetysoikeuksien korkeista hinnoista, jotka vaikeuttavat suuressa määrin pienempien toimijoiden mahdollisuuksia hyödyntää audiovisuaalisia teoksia, sekä vaikutuksesta, joka tällä on sisältöön, kulttuurin monimuotoisuuteen ja kilpailuun; pitää myönteisenä komission käynnistämää sidosryhmien vuoropuhelua, jonka tavoitteena on laajentaa audiovisuaalisen sisällön saatavuutta EU:ssa, ja kehottaa komissiota ottamaan tarkasti huomioon vuoropuhelun tulokset ja käyttämään niitä tutkittaessa vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, ja toteaa, että tekijänoikeuksia, alueellista yksinoikeutta ja oikeuden haltijoille maksettavan oikeudenmukaisen korvauksen vaatimusta on noudatettava kaikilta osin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että sellaisille EU:n ohjelmille ja aloitteille on annettava lisää näkyvyyttä, joiden tavoitteena on edistää sellaisten korkealaatuisten eurooppalaisten teosten tuotantoa ja levitystä kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella, joilla on kansainvälistä potentiaalia; muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta antaa räätälöityä tukea; katsoo, että kohdennetut toimenpiteet, joilla tuetaan yhteistuotantoa, kääntämistä, tekstitystä ja jälkiäänitystä, tulevien jakeluoikeuksien ennakkomyyntiä ja yhteisjakelua, voisivat osaltaan lisätä monipuolisen eurooppalaisen audiovisuaalisisällön saatavuutta; pitää myönteisinä investointeja eurooppalaisen tuotannon edistämiseksi ja panee mielenkiinnolla merkille useita innovatiivisia hankkeita, joita eurooppalaiset julkiset mediaorganisaatiot ovat tässä yhteydessä toteuttaneet; ilmaisee jatkuvan tukensa eurooppalaiselle yleisöelokuvapalkinnolle (Lux Audience Award) ja sen äskettäiselle laajentamiselle käsittämään yleisöäänestys ja katsoo sen olevan keino lisätä eurooppalaisen yleisön tuntemusta eurooppalaisen elokuvatuotannon monimuotoisuudesta; muistuttaa, että riippumattomat elokuvateatterit ja elokuvafestivaalit ovat ensisijaisen tärkeitä alan selviytymiskyvyn kannalta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan välineitä ja tukitoimia, joissa kiinnitetään huomiota joidenkin jäsenvaltioiden alhaiseen audiovisuaalituotannon kapasiteettiin; muistuttaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistuksen hyväksymisestä ja kehottaa erityisesti jäsenvaltioita panemaan sen 13 artiklan asianmukaisesti täytäntöön, koska sen avulla varmistetaan, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat tilattavien audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajat takaavat luetteloissaan olevan vähintään 30 prosenttia eurooppalaisia teoksia; kehottaa komissiota ja ERGAa valvomaan tarkasti tämän toimenpiteen toteuttamista ja arvioimaan, miten hyvin sen tavoite on saavutettu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että tilausvideopalvelut ja muut innovaatiot ovat jo täysin osa audiovisuaalista mediaympäristöä ja että ne luovat paitsi haasteita myös mahdollisuuksia vakiintuneille toimijoille; panee merkille, että käynnissä on monessa suhteessa peruuttamaton muutosprosessi, joka muun muassa luo uusia markkinoita; kannustaa alan vakiintuneita toimijoita jatkamaan uusille markkinoille hakeutumista ja innovatiivisten liiketoimintamallien hyödyntämistä, jotta ne voivat tarjota parasta mahdollista palvelua yleisölleen; katsoo, että usean valtion alueen kattavien tilausvideopalvelujen ei pitäisi vaarantaa EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa mahdollisuuksia, joita suuret tilausvideopalvelut tarjoavat Euroopan audiovisuaalisten teosten tekijöille ja tuottajille; on kuitenkin huolestunut work-for-hire -tyyppisen vuokratyön järjestelmästä ja kertaostosopimuksista, joita nämä palvelut usein käyttävät ostaakseen jonkin teoksen tekijänoikeudet kertamaksua vastaan ja hyötyäkseen teosten käytöstä syntyvistä tuloista; katsoo, että yleisradiotoiminnan harjoittajien ja tilausvideopalvelujen välinen reilu markkinakilpailu on ensisijaisen tärkeää alojen tulevan selviytymisen kannalta, kuten audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä on vahvistettu; kehottaa komissiota laatimaan selvityksen tilausvideopalvelujen vaikutuksesta Euroopan elokuva- ja audiovisuaalimarkkinoihin ja erityisesti arvoketjun eri toimijoiden välisiin suhteisiin sekä ryhtymään konkreettisiin toimiin, joilla ehkäistään mahdollisia painostuskäytäntöjä, sillä ne voivat estää teosten tekijöitä saamasta työstään asianmukaisen ja riittävän korvauksen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa keskeistä asemaa, joka medialla on yhteiskunnan käsitysten, ajattelutapojen, asenteiden ja käyttäytymisen muokkaamisessa; korostaa alalla vallitsevaa monimuotoisuuden puutetta ja sitä, että naisten osuus alan luovissa tehtävissä ja johtotehtävissä on riittämätön; korostaa, että on tärkeää edistää eurooppalaista medialahjakkuutta muun muassa kehittämällä uusia, monimuotoisuutta kameran molemmin puolin edistäviä mentorointiohjelmia ja -kampanjoita, joilla pyritään parantamaan naisten ja yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevien ihmisryhmien asemaa ja kannustamaan heitä mediauralle; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että on tärkeää pienentää audiovisuaalialan hiilijalanjälkeä erityisesti tuotantovaiheessa, joka aiheuttaa suurimman osan hiilidioksidipäästöistä; toteaa, että digitaaliset ratkaisut, kuten virtuaaliset audiovisuaalituotannon tekniikat, voivat helpottaa tätä; katsoo, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden rahoittaa viherryttämishankkeita ja saavuttaa alan nollanettopäästöt tällä vuosikymmenellä; kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksen arvoketjun hiilidioksidipäästöistä ja ehdottamaan kohdennettuja toimenpiteitä; pyytää komissiota nopeuttamaan tätä kehitystä ja tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtamista sekä yhteisiä välineitä ja vapaaehtoisia normeja, jotka kattavat audiovisuaalialan hiilijalanjäljen pienentämisessä koko arvoketjun, jotta päästään EU:n asettamaan tavoitteeseen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä; pitää tämän vuoksi myönteisenä komission aikomusta laatia hyvien käytäntöjen opas vihreästä tuotannosta ja palvelujen tarjoamisesta; korostaa, että ympäristön kestävyys voi olla keskeinen tekijä ja voimavara, kun toimialasta tehdään kilpailukykyisempi ja houkuttelevampi investoinneille; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että elokuvalukutaito on erityisen tärkeää, jotta nuoremmat yleisöt tiedostaisivat Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ja historian, ja että sillä on suurta potentiaalia luoda ja lisätä yhteenkuuluvuuden tunnetta ja yhteistä eurooppalaista identiteettiä; panee merkille, että eurooppalaiset teosten tekijät, tuottajat, jakelijat ja elokuva-ala ovat tässä avainasemassa; katsoo, että on tarpeen kehittää elokuvalukutaidon työkalut; muistuttaa eurooppalaisen elokuvatuotannon erityispiirteistä ja kulttuuria koskevasta poikkeuksesta tällä saralla korkealaatuisen tuotannon vaalimiseksi Euroopassa; pyytää näin ollen, että jäsenvaltiot harkitsevat elokuvalukutaidon sisällyttämistä koulujen opetusohjelmaan kaikilla opetuksen tasoilla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että digitalisaatioon ja Euroopan audiovisuaalisen ja elokuvaperinnön saatavuuden edistämiseen tarvitaan lisää rahoitusta perinnön säilymisen varmistamiseksi ja jotta se olisi laajemman yleisön saatavilla; kehottaa komissiota tutkimaan audiovisuaalisen ja elokuvaperinnön tukivaihtoehtoja Luova Eurooppa -ohjelmassa, muun muassa edistämään elokuvien restauroinnin ja säilyttämisen ammattilaisten välisen tiedonvaihdon ja valmiuksien parantamista ja kiinnittämään erityistä huomiota riippumattomiin pk-yrityksiin, joilla on erityisen liiketoimintamallinsa ansiosta keskeinen rooli Euroopan rikkaan ja monimuotoisen audiovisuaaliperinnön turvaamisessa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan uutismedia- ja audiovisuaalialojen elpymisen ja muutoksen tukemista ja vahvistamaan niiden selviytymis- ja palautumiskykyä sekä kilpailukykyä markkinoilla, jotta ne voivat vastata nykyisiin haasteisiin ja tuleviin kriiseihin mahdollisimman tehokkaasti; korostaa tarvetta edistää synergiaa EU:n eri rahoitusjärjestelmissä, joista myönnetään erityisiä määrärahoja koko uutismedia- ja audiovisuaalialalle, kuten Luova Eurooppa -, Horisontti Eurooppa -, InvestEU- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmat; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92.

(3)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

(4)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0320.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0239.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Euroopan audiovisuaalinen observatorio, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690641/EPRS_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  ”Monitoring Media Pluralism in the Digital Era” -raportin mukaan markkinoiden moniarvoisuuteen liittyvän riskin taso ei ole yhdessäkään jäsenvaltiossa alhainen, s. 50

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

EU:n solidaarisuusrahaston varojen käytön vaikuttavuus jäsenvaltioissa luonnonkatastrofitilanteissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käytön vaikuttavuudesta jäsenvaltioissa luonnonkatastrofitilanteissa (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan, 310 artiklan 5 kohdan ja 325 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan, 310 artiklan 5 kohdan ja 325 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1) (jäljempänä EUSR-asetus) ja siihen 15. toukokuuta 2014 ja 30. maaliskuuta 2020 tehdyt muutokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1) (jäljempänä EUSR-asetus) ja siihen 15. toukokuuta 2014 ja 30. maaliskuuta 2020 tehdyt muutokset,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2018 annetun komission loppuraportin Euroopan unionin solidaarisuusrahaston jälkiarvioinnista 2002–2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2018 annetun komission loppuraportin Euroopan unionin solidaarisuusrahaston jälkiarvioinnista 2002–2016,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Evaluation of the European Solidarity Fund 2002–2017” (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Evaluation of the European Solidarity Fund 2002–2017” (SWD(2019)0186),

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/461 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi vakavan kansanterveysuhan koettelemille jäsenvaltioille ja unioniin liittymisestä neuvotteleville maille (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/461 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi vakavan kansanterveysuhan koettelemille jäsenvaltioille ja unioniin liittymisestä neuvotteleville maille (2),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (3),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston arvioinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston arvioinnista (5),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2008 ”Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2008 ”Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto?”,

| — | ottaa huomioon 3. elokuuta 2013 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2012 ”Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toiminta Abruzzossa vuonna 2009 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen: Toiminnan hyödyllisyys ja kulut”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. elokuuta 2013 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2012 ”Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toiminta Abruzzossa vuonna 2009 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen: Toiminnan hyödyllisyys ja kulut”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0273/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin vuonna 2002, jotta voitiin reagoida kesän 2002 ankariin tulviin Keski-Euroopassa; ottaa huomioon, että se perustettiin antamaan taloudellista tukea jäsenvaltioille ja ehdokasmaille, jotka kärsivät tulvien, maanjäristysten tai myrskyjen kaltaisista luonnonkatastrofeista; ottaa huomioon, että EUSR:stä on tullut yksi tärkeimmistä unionin tukivälineistä katastrofeista toipumiseksi ja konkreettinen osoitus solidaarisuudesta unionissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin vuonna 2002, jotta voitiin reagoida kesän 2002 ankariin tulviin Keski-Euroopassa; ottaa huomioon, että se perustettiin antamaan taloudellista tukea jäsenvaltioille ja ehdokasmaille, jotka kärsivät tulvien, maanjäristysten tai myrskyjen kaltaisista luonnonkatastrofeista; ottaa huomioon, että EUSR:stä on tullut yksi tärkeimmistä unionin tukivälineistä katastrofeista toipumiseksi ja konkreettinen osoitus solidaarisuudesta unionissa;

| B. | ottaa huomioon, että EUSR on yksi konkreettisimmista unionin solidaarisuuden osoituksista, jota kaikki unionin kansalaiset odottavat luonnonkatastrofien tai vakavien kansanterveysuhkien yhteydessä; ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi parlamentti huomautti, että jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus ei ole valinnaista vaan itse asiassa yksi SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistetuista unionin perusarvoista ja muun muassa SEU-sopimuksen 2 ja 21 artiklasta johtuva velvoite; toteaa, että samaisessa päätöslauselmassa parlamentti kehottaa komissiota vahvistamaan kaikkia kriisinhallinta- ja katastrofiapumekanismiensa osatekijöitä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EUSR on yksi konkreettisimmista unionin solidaarisuuden osoituksista, jota kaikki unionin kansalaiset odottavat luonnonkatastrofien tai vakavien kansanterveysuhkien yhteydessä; ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi parlamentti huomautti, että jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus ei ole valinnaista vaan itse asiassa yksi SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistetuista unionin perusarvoista ja muun muassa SEU-sopimuksen 2 ja 21 artiklasta johtuva velvoite; toteaa, että samaisessa päätöslauselmassa parlamentti kehottaa komissiota vahvistamaan kaikkia kriisinhallinta- ja katastrofiapumekanismiensa osatekijöitä;

| C. | ottaa huomioon, että EUSR:n sääntelykehystä muutettiin vuosina 2014 ja 2020, jotta voitiin vastata tarpeeseen yksinkertaistaa menettelyjä ja laajentaa rahaston soveltamisala kattamaan covid-19:n kaltaiset kansanterveysuhkat; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EUSR:n sääntelykehystä muutettiin vuosina 2014 ja 2020, jotta voitiin vastata tarpeeseen yksinkertaistaa menettelyjä ja laajentaa rahaston soveltamisala kattamaan covid-19:n kaltaiset kansanterveysuhkat;

| D. | ottaa huomioon, että EUSR:stä on maksettu yhteensä 6,548 miljardia euroa, mikä on keskimäärin 339,9 miljoonaa euroa vuodessa; ottaa huomioon, että vuotuiset maksumäärät vaihtelevat huomattavasti vuodesta toiseen; ottaa huomioon, että tiettynä vuonna käyttämättä jääneet varat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle ja että on mahdollista käyttää seuraavalle vuodelle osoitettuja varoja etukäteen, mikä antaa tarvittavaa joustoa ennakoimattomiin katastrofeihin reagoimiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EUSR:stä on maksettu yhteensä 6,548 miljardia euroa, mikä on keskimäärin 339,9 miljoonaa euroa vuodessa; ottaa huomioon, että vuotuiset maksumäärät vaihtelevat huomattavasti vuodesta toiseen; ottaa huomioon, että tiettynä vuonna käyttämättä jääneet varat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle ja että on mahdollista käyttää seuraavalle vuodelle osoitettuja varoja etukäteen, mikä antaa tarvittavaa joustoa ennakoimattomiin katastrofeihin reagoimiseen;

| E. | ottaa huomioon, että EUSR:n menojen viiden vuoden keskiarvo vuosina 2002–2015 oli noin 270 miljoonaa euroa ja se nousi 534 miljoonaan euroon vuosina 2016–2020; toteaa, että tämä kasvu johtui sekä vahinkojen lisääntymisestä että vahingon määrää kohden maksetun euromäärän kasvusta; toteaa, että tämä kasvu kuvastaa myös rahaston tuomaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EUSR:n menojen viiden vuoden keskiarvo vuosina 2002–2015 oli noin 270 miljoonaa euroa ja se nousi 534 miljoonaan euroon vuosina 2016–2020; toteaa, että tämä kasvu johtui sekä vahinkojen lisääntymisestä että vahingon määrää kohden maksetun euromäärän kasvusta; toteaa, että tämä kasvu kuvastaa myös rahaston tuomaa lisäarvoa;

| F. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vuoksi luonnonkatastrofien ja kansanterveysuhkien voimakkuus ja esiintymistiheys lisääntyvät varmuudella entisestään, mikä puolestaan lisää tarvetta vahvalle ja hyvin toteutetulle katastrofeista toipumista tukevalle mekanismille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vuoksi luonnonkatastrofien ja kansanterveysuhkien voimakkuus ja esiintymistiheys lisääntyvät varmuudella entisestään, mikä puolestaan lisää tarvetta vahvalle ja hyvin toteutetulle katastrofeista toipumista tukevalle mekanismille;

| G. | panee merkille, että uusi monivuotinen rahoituskehys sisältää uuden budjettikohdan ”solidaarisuus- ja hätäapuvaraus”, joka yhdistää EUSR:n ja hätäapuvarauksen ja jolla on tarkoitus vastata yhtäältä jäsenvaltioissa tai liittymisneuvotteluja käyvissä maissa tapahtuvista suurkatastrofeista johtuviin hätätilanteisiin (EUSR) ja toisaalta unionin tai sen ulkopuolisten maiden kiireellisiin erityistarpeisiin, erityisesti humanitaarisiin kriiseihin (hätäapuvaraus); |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että uusi monivuotinen rahoituskehys sisältää uuden budjettikohdan ”solidaarisuus- ja hätäapuvaraus”, joka yhdistää EUSR:n ja hätäapuvarauksen ja jolla on tarkoitus vastata yhtäältä jäsenvaltioissa tai liittymisneuvotteluja käyvissä maissa tapahtuvista suurkatastrofeista johtuviin hätätilanteisiin (EUSR) ja toisaalta unionin tai sen ulkopuolisten maiden kiireellisiin erityistarpeisiin, erityisesti humanitaarisiin kriiseihin (hätäapuvaraus);

| H. | ottaa huomioon, että jotkin alueet ovat rakenteellisesti alttiita tietyille toistuville luonnonkatastrofeille, kuten tulville, voimakkaalle seismiselle tai vulkaaniselle toiminnalle tai kansanterveyskriiseille, minkä vuoksi niitä varten tarvitaan erityistä ennakoivaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jotkin alueet ovat rakenteellisesti alttiita tietyille toistuville luonnonkatastrofeille, kuten tulville, voimakkaalle seismiselle tai vulkaaniselle toiminnalle tai kansanterveyskriiseille, minkä vuoksi niitä varten tarvitaan erityistä ennakoivaa lähestymistapaa;

| I. | ottaa huomioon, että koko avustuksen käyttöönottoon kuluvaa aikaa voitaisiin vielä lyhentää, jotta voidaan täyttää unionin solidaarisuutta pikaisesti kaipaavien tarpeet; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että koko avustuksen käyttöönottoon kuluvaa aikaa voitaisiin vielä lyhentää, jotta voidaan täyttää unionin solidaarisuutta pikaisesti kaipaavien tarpeet;

| 1. | korostaa, että EUSR:stä otettiin vuosina 2002–2020 käyttöön yli 6,5 miljardia euroa 96 katastrofitapahtumaan liittyviin tukitoimiin 23 jäsenvaltiossa ja yhdessä liittymisneuvotteluja käyvässä maassa; toteaa, että eniten hakemuksia tehtiin tulvien aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta ja että yli 60 prosenttia tukea saaneista katastrofeista kuuluu tähän luokkaan; panee lisäksi merkille, että suurimmat taloudelliset kokonaisvahingot aiheutuivat maanjäristyksistä ja niiden osuus EUSR:n tuesta oli 48 prosenttia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että osana covid-19-pandemiaan vastaamiseksi laadittua unionin koordinoitua pakettia EUSR:n soveltamisalaa laajennettiin asetuksella (EU) 2020/461, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2020; suhtautuu myönteisesti siihen, että kansanterveyskriisit kuuluvat nyt EUSR:n soveltamisalaan, minkä ansiosta siitä voidaan ottaa tarvittaessa käyttöön varoja eniten kärsineiden jäsenvaltioiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden tukemiseksi; on tyytyväinen siihen, että vahinkoja kärsineille maille maksettavien ennakkomaksujen osuus on tässä tarkistuksessa nostettu 10 prosentista (yläraja 30 miljoonaa euroa) 25 prosenttiin (yläraja 100 miljoonaa euroa) ennakoidusta avun määrästä; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään tätä mahdollisuutta tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että komissio ehdotti maaliskuussa 2021 EUSR:stä maksettavaa lähes 400 miljoonan euron pakettia 17 jäsenvaltiolle ja kolmelle liittymisneuvotteluja käyvälle maalle covid-19-pandemiaan liittyvän terveysuhkan torjumiseksi; panee merkille, että rahoitus kattaa osan julkisista menoista, jotka aiheutuvat lääkinnällisten tuotteiden ja henkilökohtaisten suojavarusteiden, väestölle annettavan hätätilanteen tuen sekä taudin leviämisen torjunta-, seuranta- ja valvontatoimenpiteiden rahoittamisesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että covid-19-kriisin tärkeydestä huolimatta EUSR:stä on edelleen tarjottava tukea luonnonkatastrofeista toipuville maille; korostaa, että ilmastonmuutos on yksiselitteinen tosiasia ja että siksi on olennaisen tärkeää toteuttaa toimia myös keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; on edelleen huolissaan EUSR:n rahoituksen riittävyydestä etenkin, kun sen soveltamisalaa on laajennettu ja kun se on yhdistetty hätäapuvaraukseen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027; toteaa, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen enimmäismäärä on 1,2 miljardia euroa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että talousarviorajoitteiden vuoksi maat, jotka hakevat tukea covid-19-pandemian vuoden 2020 vaikutusten johdosta, saavat alle 50 prosenttia mahdollisesta tukimäärästä; on edelleen huolissaan EUSR:n kaudella 2021–2027 käytettävissä olevista resursseista, erityisesti kun otetaan huomioon sen laajempi soveltamisala; pitää siksi tarpeellisena seurata, vaikuttavatko solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen kokonaisrahoitusmäärä ja jakojärjestelyt EUSR:n tehokkuuteen, kun otetaan huomioon sekä sen soveltamisalan laajentaminen että katastrofien määrä ja laajuus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että vuoden 2014 uudistuksessa selvennettiin alueellisten katastrofien kelpoisuuskriteereitä ja että näitä katastrofeja koskevien hakemusten hyväksymisaste nousi näin 31 prosentista 85 prosenttiin; toteaa, että tämä oli tärkeä edistysaskel hakuprosessin ennakoitavuuden ja EUSR:n vaikuttavuuden parantamisessa; huomauttaa, että on tärkeää ottaa huomioon myös arvio taloudellisesta vahingosta, joka katastrofista aiheutuu ympäristölle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä syrjäisimpiin alueisiin, jotka kärsivät niiden kehitystä vakavasti haittaavista vaikeista ilmastollisista oloista; pitää siksi ratkaisevan tärkeänä, että syrjäisimpiä alueita ja kaikkia luonnonkatastrofien uhkaamia alueita, kuten saaria, vuoristoalueita ja harvaan asuttuja alueita, varten otetaan käyttöön erityistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta myöntää EUSR:n kautta rahoitustukea niille unionin alueille, joita luonnonkatastrofit koettelevat erityisen rankasti; katsoo, että rahastosta myönnettävä rahoitustuki on jaettava oikeudenmukaisesti luonnonkatastrofien eniten koettelemien jäsenvaltioiden alueiden kesken; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa suurta lisäarvoa, jota rahasto antaa hätätoimenpiteiden ja jälleenrakennustoimien tukemiselle sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten taloudellisen taakan keventämiselle siitäkin huolimatta, että toimien nopeutta, johdonmukaisuutta, tehokkuutta ja edistämistä olisi parannettava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa katastrofiriskien ehkäisemisen ja hallinnan tärkeää roolia EU:ssa; kehottaa komissiota helpottamaan koordinoidun suunnitelman laatimista vahinkojen tarkkaa ja nopeaa arviointia varten; kehottaa kutakin tuensaajamaata esittämään täytäntöönpanokertomuksissaan yksityiskohtaisesti ennalta ehkäisevät toimenpiteet, joita ne ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa, mukaan lukien se, miten ne aikovat käyttää unionin rakennerahastoja rajoittaakseen tulevia vahinkoja ja välttääkseen mahdollisuuksien mukaan samanlaisten luonnonkatastrofien toistumisen; korostaa, että tulevat haasteet, jotka liittyvät joko ilmastonmuutokseen tai kansanterveysuhkiin, edellyttävät ensisijaisesti ennalta ehkäisevää politiikkaa; toteaa, että EUSR on luonteeltaan korjaava; muistuttaa tästä syystä, että tarvitaan tehokkaita synergioita unionin muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa, erityisesti koheesiopolitiikan rahastojen, unionin pelastuspalvelumekanismin, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sekä katastrofien ehkäisyä ja riskinhallintaa tukevien unionin politiikkojen ja ohjelmien kanssa; kehottaa tarkistamaan EUSR:ää sen varmistamiseksi, että siihen kirjataan paremman jälleenrakentamisen periaate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että on tärkeää kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta ja turvata unionin taloudelliset edut; katsoo siksi, että komission, Euroopan petostentorjuntaviraston, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja soveltuvin osin Euroopan syyttäjänviraston olisi voitava valvoa EUSR:n täytäntöönpanoa toimivaltansa puitteissa ja oikeuksiensa mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että komission on annettava jäsenvaltioille käytännön tukea erityisesti vahinkojen arvioimiseksi, ja kannustaa komissiota huolehtimaan siitä, että hallintoa ja institutionaalisten koordinointirakenteiden käyttöä katastrofitilanteissa koskevia hyviä käytäntöjä levitetään; korostaa, että voimakkaissa maanjäristyksissä tai laajamittaisissa tulvissa seurausten lievittäminen voi viedä enemmän aikaa kuin muissa luonnonkatastrofeissa; katsoo, että tämä olisi otettava huomioon kaikissa EUSR:n tulevissa tarkistuksissa, erityisesti niin, että varojen käytölle jää riittävästi aikaa varojen hakemisen nykyisten määräaikojen jälkeen; |
| --- | --- |

12.

Hakemusten laatu

| 13. | pitää valitettavana, että rahoitushakemuksissa on laatuvaihtelua, ja toteaa, että tämä voi pidentää varojen käyttöönottoprosessia; toteaa, että tässä yhteydessä vaikeinta on usein vahinkojen arviointi, mikä johtuu tiedonkeruuseen, päällekkäisyyksiin ja komission vaatimusten mukaisten yhdistelmätietojen kehittämiseen liittyvistä haasteista; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mahdollisimman yksinkertaiset ja selkeät vaatimukset, jotka ovat kuitenkin tarpeeksi yksityiskohtaiset; kehottaa komissiota kehittämään yhteisen välineen tai järjestelmän, jolla parannetaan tuensaajien valmiuksia noudattaa standardimenetelmiä katastrofeihin liittyvien vahinkotietojen kvantifioinnissa ja vahinkotietojen keruujärjestelmissä ja jolla siten vähennetään hallinnollista rasitetta ja yksinkertaistetaan hakumenettelyä mahdollisimman paljon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa paikallisviranomaisten, erityisesti kuntien, sekä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan tärkeää roolia kenttätietojen toimittamisessa kansallisille viranomaisille; korostaa siksi, että tehokas yhteistyö paikallisviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa voi myös parantaa hakemusten laatua; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään toimivia koordinointimekanismeja, jotta kansalaisjärjestöjen toimittamia tietoja voidaan hyödyntää täysimääräisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että tietojen kerääminen kansanterveyskriisien yhteydessä tehtäviä EUSR-hakemuksia varten on uusi asia maille ja voi siksi osoittautua erityisen haastavaksi; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota tähän asiaan ja tukemaan maita kaikin mahdollisin tavoin, myös antamalla teknistä tukea; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että EUSR-asetuksen nojalla ei ole toistaiseksi mahdollista toimittaa tukihakemuksia yli valtioiden rajojen, vaikka tietyt luonnonkatastrofeille erityisen alttiit alueet, kuten vuoristoalueet, ulottuvat usein rajojen yli; |
| --- | --- |

16.

Tukitoimien oikea-aikainen käynnistäminen

| 17. | toteaa, että EUSR-asetuksen 1 artiklan mukaan EUSR perustettiin, jotta unioni voi ”reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteissa”; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen todenneen erityiskertomuksessaan nro 3/2008, ettei EUSR reagoi nopeasti hätätilanteisissa, sillä katastrofista maksuun kului yleensä noin vuosi; toteaa, että tämä aikaväli lyheni vain hieman EUSR:n vuonna 2014 toteutetun uudistuksen jälkeen, kuten EUSR:ää koskevassa vuoden 2018 arvioinnissa tuotiin esille; on edelleen huolissaan uuden monivuotisen rahoituskehyksen järjestelyiden, joissa EUSR:n talousarvio kuuluu solidaarisuus- ja hätäapuvaraukseen, mukaisen menettelyn tulevasta kestosta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että on erittäin tärkeää saada apu ja varat lähetettyä vahinkoa kärsineille alueille mahdollisimman nopeasti, helposti ja joustavasti; muistuttaa, että tältä kannalta unionin pelastuspalvelumekanismin, Euroopan aluekehitysrahaston ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan osion, alueellisen yhteistyön ohjelmien ja EUSR:n väliset synergiat ovat erittäin tärkeitä; korostaa tällaisten synergioiden olevan olennaisen tärkeitä, jotta voidaan huolehtia siitä, että hätätilanteissa reagoidaan kokonaisvaltaisesti ja nopeasti, ja tarjota samalla vahva selviytymiskykyä tukeva paketti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan siitä, että vaikka ennakkomaksujen arvo on noussut 10 prosentista 25 prosenttiin ennakoidusta rahoitusosuudesta, ennakkomaksujen keskimääräinen maksuaika on edelleen hyvin pitkä (noin viisi kuukautta); |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota jälleen harkitsemaan reaktiivisempia keinoja ja erityisesti jatkamaan EUSR:n yksinkertaistettua käyttöä koskevien ohjeiden työstämistä kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten toimien helpottamiseksi, ja kehottaa komissiota EUSR:n tulevan uudistuksen yhteydessä jatkamaan työtään jäsenvaltioiden hakumenettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, esimerkiksi kiinnittämällä erityistä huomiota sellaisten hakemusten yksinkertaistamiseen, jotka koskevat EUSR:n tuen aktivoimista useilla alueilla rajatylittävien katastrofien tapauksissa, jotta voidaan taata nopeampi reagointi suurten ja alueellisten luonnonkatastrofien ja vakavien kansanterveysuhkien voimistumiseen; kehottaa komissiota perustamaan mekanismin, jolla jäsenvaltiolle annetaan taloudellista tukea hätätilanteessa riippumatta siitä, onko EUSR:n vuotuinen talousarvio käytetty; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille sen valitettavan seikan, että asiakirjojen kääntäminen tai muut erityiset tekniset haasteet voivat aiheuttaa huomattavia viivästyksiä EUSR:n tukitoimien eri vaiheissa; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tarvittavat keinot, jotta katastrofin koetteleman valtion toimittamien asiakirjojen kääntämistä voidaan nopeuttaa ja siten estää EUSR:n toimien viivästyminen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee huolestuneena merkille, että komission EUSR:ää koskevissa vuosikertomuksissa ilmoitettu katastrofista tuen täysimääräiseen maksamiseen kuluva aika on edelleen yksi EUSR:n keskeisistä haasteista; korostaa, että tämä on erityisen tärkeää nykyisessä tilanteessa, sillä covid-19-pandemia ja ilmastonmuutos todennäköisesti lisäävät hakemusten määrää huomattavasti, mikä voi pidentää viivästyksiä entisestään; panee merkille komission näkemyksen, jonka mukaan kaikki keinot nopeuttaa EUSR:n varojen käyttöönottoa koskevaa päätöksentekoprosessia hyödynnettiin EUSR:n vuoden 2014 tarkistuksessa tehdyissä muutoksissa ja mahdollisuudet nopeuttaa näiden varojen käyttöönottoa entisestään ovat rajalliset; muistuttaa, että nopea reagointi hätätilanteisiin voi olla ratkaisevaa EUSR:n tehokkaan toiminnan takaamisen kannalta; korostaa, että tämä on erityisen tärkeää alueilla, joilla muita rahoituslähteitä on vain rajoitetusti; kehottaa komissiota käyttämään kaikki mahdolliset keinot nopeuttaakseen EUSR:n varojen käyttöönottoa uuden monivuotisen rahoituskehyksen järjestelyjen puitteissa, erityisesti vähemmän kehittyneiden alueiden osalta; |
| --- | --- |

22.

Arvioinnin havainnot

| 23. | pitää valitettavana, että arvioinnin mukaan edunsaajamaiden toimittamissa täytäntöönpanokertomuksissa on huomattavia eroja niiden pituudessa, sisällössä ja tietojen yksityiskohtaisuudessa; panee huolestuneena merkille, että tämän vaihtelun vuoksi ei ole mahdollista tehdä järjestelmällisiä ja vertailevia analyyseja saavutuksista tai verrata tavoiteltuja tuloksia todellisiin tuloksiin; toteaa lisäksi, että analysoidut tapaustutkimukset paljastivat useita eroja siinä, mihin kohteisiin EUSR:n tukea oletettiin täytäntöönpanosopimuksessa tarvittavan eniten, ja siinä, mihin sitä paikan päällä tosiasiassa tarvittiin; on huolissaan siitä, että tämä informaation ja vertailukelpoisten tietojen puute estää komissiota seuraamasta tehokkaasti EUSR:n täytäntöönpanoa ja saattaa vaarantaa EUSR:n vaikuttavan ja tehokkaan käytön, millä on kielteinen vaikutus alueellisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen EU:ssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille ulkoisen arviointikertomuksen tapaustutkimuksista saadun näytön, jonka mukaan joillekin tuensaajavaltioille oli haasteellista toteuttaa täysimittainen julkinen hankintamenettely kriisitilanteessa käytettävissä olevan rajallisen ajan puitteissa; varoittaa, että julkisten hankintojen ala on hätätilanteissa erityisen altis petoksille, korruptiolle ja väärinkäytöksille, minkä vuoksi tehokkaiden valvontajärjestelmien ja muutoksenhakumenettelyjen merkitys korostuu; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat julkisia hankintamenettelyjä reagoidessaan kriisitilanteisiin; tähdentää, että mahdollisissa poikkeuksissa on varmistettava, että hankintamenettelyissä noudatetaan moitteettoman varainhoidon ja unionin taloudellisten etujen suojaamisen periaatteita myös alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että EUSR:n varojen käyttöönotto perustuu katastrofin tapahtumiseen ja näin ollen varojen jakautuminen ei vastaa alueellisia kiintiöitä; on kuitenkin yllättynyt arvioinnin havainnosta, jonka mukaan määrärahat keskittyvät pienelle määrälle edunsaajia, sillä 77 prosenttia varoista on jaettu neljälle suurimmalle jäsenvaltiolle; korostaa, että solidaarisuuden on perustuttava tarpeeseen ja siinä on otettava huomioon edunsaajamaiden valmiudet selviytyä katastrofista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille, että edunsaajamaiden nimetyt viranomaiset panevat EUSR:n täytäntöön noudattaen yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatetta; toteaa, että tästä syystä komissiolla on rajalliset valtuudet vaikuttaa siihen, mitkä hankkeet saavat rahoitusta; muistuttaa komissiota parlamentin 1. joulukuuta 2016 antamasta päätöslauselmasta, jossa se korosti, että on tärkeää määrittää, onko EUSR:n tukien käytössä noudatettu moitteettoman varainhoidon periaatteita, ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan avoimuutta ja varmistamaan, että tiedot ovat julkisesti saatavilla koko tuen käyttöönottomenettelyn ajan; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota tapauksiin, joissa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvia EUSR:n varoja käytetään mahdollisesti väärin, ja ottamaan käyttöön toimia avoimuuden parantamiseksi sekä tällaisen mahdollisen väärinkäytön seuraamiseksi ja estämiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää valitettavana, että joidenkin tukitoimien päättäminen on viivästynyt; on huolissaan siitä, että joissakin tapauksissa kansalliset viranomaiset vaativat pidempiä määräaikoja vastatakseen tarkastuskysymyksiin tai eivät vastanneet toistuviin pyyntöihin toimittaa tarkastustietoja; tunnustaa tukitoimien oikea-aikaisen päättämisen merkityksen; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tukitoimien päättämisestä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että EUSR:n vuosikertomukset kattavat vuodet 2008–2018 ja että niitä julkaistaan epäsäännöllisesti; toteaa lisäksi, että vuosia 2019 ja 2020 koskevia vuosikertomuksia ei ole vielä julkaistu; muistuttaa komissiota sen velvollisuudesta esittää vuosittain 1. heinäkuuta mennessä kertomus EUSR:n toiminnasta kuluneelta vuodelta; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta ilmoittamaan parlamentille kaikista EUSR:n täytäntöönpanoa koskevassa vuotuisessa vahvistuslausumassa tehdyistä havainnoista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vaatii, että budjettivallan käyttäjän rooli turvataan täysin; panee merkille, että uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä EUSR:n määrärahat otetaan yleiseen talousarvioon ja asetetaan käyttöön siirtoina; korostaa, että tällaisista siirroista on annettava oikea-aikaista tietoa ja että uudesta menettelystä riippumatta komission on toimitettava samantasoiset tiedot kuin edellisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä; pitää valitettavana myös yksityiskohtaisten taustatietojen puuttumista EUSR:n tukihakemuksista, mikä haittaa valvontaa, ja vaatii komissiota toimittamaan kaikki saatavilla olevat tiedot EUSR-asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa tilintarkastustuomioistuinta suorittamaan EUSR:ää koskevan uuden tarkastuksen välineiden ja talousarvion mahdollista uudelleenarviointia silmällä pitäen sen varmistamiseksi, että käytettävissä on riittävät ja tarkoituksenmukaiset määrärahat, jotta suuriin ja alueellisiin luonnonkatastrofeihin ja vakaviin kansanterveysuhkiin voidaan puuttua tehokkaasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin EUSR:n tavoitteen osoittaa ja vahvistaa solidaarisuutta; korostaa, että tämä tavoite voidaan saavuttaa vain, jos kansalaiset ovat tietoisia EUSR:n toimista; korostaa, että on tärkeää lisätä tiedottamista tältä osin; kehottaa jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytäntöjä EUSR:n näkyvyyden lisäämiseksi; kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään täytäntöönpanokertomuksiinsa kuvauksen toteuttamistaan EUSR-toimia koskevista tiedotus- ja mainostamistoimista, jotta saadaan kattava ja järjestelmällinen yleiskuva medianäkyvyydestä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana EUSR:n näkyvyyden puutetta, mikä tarkoittaa, että unionin roolia ei aina osoiteta selkeästi; pitää valitettavana, että EUSR-asetukseen ei sisälly velvoitetta tiedottaa EUSR:n tuesta eikä raportoida asiasta; painottaa, että jäsenvaltiot ovat kehittäneet hyviä käytäntöjä EUSR-tuesta ilmoittamiseen esimerkiksi käyttämällä unionin lippua ja tunnusta; kehottaa jäsenvaltioita kertomaan EUSR:n rahoitustuen käytöstä ja ilmoittamaan, mitkä työt ja palvelut ovat olleet tai tulevat olemaan EUSR:n rahoittamia; odottaa, että EUSR-asetuksen tulevaan tarkistamiseen sisältyy velvoite ilmoittaa EUSR:n tuesta ja tiedottaa siitä esimerkiksi kansallisten tiedotusvälineiden ja muiden kanavien kautta, jotta varmistetaan, että kansalaiset saavat tietoa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että EUSR:n tukitoimet kattavat ainoastaan energia-, vesi- ja jätevesi-, televiestintä-, liikenne- sekä terveyspalvelujen ja koulutuksen infrastruktuurin palauttamisen katastrofia edeltäneelle tasolle ja että ne eivät kata lisäkustannuksia, joita aiheutuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisten, katastrofeja ja ilmastonmuutosta paremmin kestävien infrastruktuurien jälleenrakentamisesta ja jotka tuensaajavaltion on rahoitettava omista varoistaan ja muista unionin rahastoista, kuten Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta; kehottaa tehostamaan koheesiopolitiikan välineiden ja EUSR:n välisiä synergioita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota yksilöimään alueet, jotka ovat alttiimpia erityisille tai toistuville luonnonkatastrofeille, ja ehdottamaan toimintasuunnitelmaa riskien lieventämiseksi ja kohdennettuja ennakoivia toimia; kehottaa lisäksi komissiota ehdottamaan EUSR:n tarkistamista, jotta voidaan perustaa kohdennetumpi, tehokkaampi ja oikea-aikaisempi nopean toiminnan mekanismi alueille, jotka ovat alttiita erityisille tai toistuville luonnonkatastrofeille; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 9.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0220.

(4)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(5)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 140.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Taiteilijoiden tilanne ja kulttuurialan elpyminen EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan sekä 2, 3 ja 4 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan sekä 2, 3 ja 4 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Unescon suosituksen taiteilijan asemasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon suosituksen taiteilijan asemasta,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan roolista vahvemman Euroopan rakentamisessa (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan roolista vahvemman Euroopan rakentamisessa (COM(2018)0268),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta 2019–2022 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta 2019–2022 (1),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (2),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (3),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (4),

| — | ottaa huomioon tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/790 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/790 (5),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (6),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o (EU) 2021/818 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o (EU) 2021/818 (7),

| — | ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (8),

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan 20. marraskuuta 2020 antamat päätelmät sukupuolten tasa-arvosta kulttuurialalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan 20. marraskuuta 2020 antamat päätelmät sukupuolten tasa-arvosta kulttuurialalla,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avointa koordinointimenetelmää käsittelevän työryhmän 22. maaliskuuta 2018 antaman raportin toimintapolitiikkojen roolista kulttuurialan ja luovien alojen yrittäjyys- ja innovointipotentiaalin kehittämisessä ”The role of public policies in developing entrepreneurial and innovation potential of the cultural and creative sectors”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avointa koordinointimenetelmää käsittelevän työryhmän 22. maaliskuuta 2018 antaman raportin toimintapolitiikkojen roolista kulttuurialan ja luovien alojen yrittäjyys- ja innovointipotentiaalin kehittämisessä ”The role of public policies in developing entrepreneurial and innovation potential of the cultural and creative sectors”,

| — | ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 1. helmikuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä covid-19-pandemian jälkeen ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 1. helmikuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä covid-19-pandemian jälkeen ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (9),

| — | ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 4. toukokuuta 2021 julkaiseman katsauksen taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä covid-19-pandemian jälkeen ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin sisäasioiden pääosaston 4. toukokuuta 2021 julkaiseman katsauksen taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä covid-19-pandemian jälkeen ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0283/2021),

| A. | ottaa huomioon, että parlamentti kehotti jo taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta 7. kesäkuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa jäsenvaltioita luomaan taiteellista tuotantoa tukevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen tai panemaan sen täytäntöön ottamalla käyttöön tai toteuttamalla erilaisia johdonmukaisia ja kokonaisvaltaisia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat sopimustilanteeseen, sosiaaliturvaan, sairausvakuutukseen, suoraan ja välilliseen verotukseen ja Euroopan unionin sääntöjen noudattamiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että parlamentti kehotti jo taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta 7. kesäkuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa jäsenvaltioita luomaan taiteellista tuotantoa tukevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen tai panemaan sen täytäntöön ottamalla käyttöön tai toteuttamalla erilaisia johdonmukaisia ja kokonaisvaltaisia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat sopimustilanteeseen, sosiaaliturvaan, sairausvakuutukseen, suoraan ja välilliseen verotukseen ja Euroopan unionin sääntöjen noudattamiseen;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan kulttuurisesta elpymisestä 17. syyskuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti korosti jälleen tarvetta parantaa kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden työoloja ja kehotti painokkaasti komissiota ottamaan käyttöön kulttuurialan ja luovien alojen työoloja koskevan eurooppalaisen kehyksen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan kulttuurisesta elpymisestä 17. syyskuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti korosti jälleen tarvetta parantaa kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden työoloja ja kehotti painokkaasti komissiota ottamaan käyttöön kulttuurialan ja luovien alojen työoloja koskevan eurooppalaisen kehyksen;

| C. | toteaa, että kulttuuri on itsessään arvokasta ihmisyyden, demokratian ja kansalaistoiminnan ilmaisukeinona ja se voi olla avainasemassa kestävän kehityksen edistämisessä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kulttuuri on itsessään arvokasta ihmisyyden, demokratian ja kansalaistoiminnan ilmaisukeinona ja se voi olla avainasemassa kestävän kehityksen edistämisessä;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuri ja taiteen vapaus edistävät merkittävästi yhteiskunnan elinvoimaisuutta ja antavat kaikille yhteiskunnan osille mahdollisuuden ilmaista identiteettinsä, edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua ja tasoittavat tietä yhä tiiviimmälle Euroopan unionille, ja toteaa, että ne ovat keskeisessä asemassa edistettäessä digitaalista ja vihreää siirtymää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuri ja taiteen vapaus edistävät merkittävästi yhteiskunnan elinvoimaisuutta ja antavat kaikille yhteiskunnan osille mahdollisuuden ilmaista identiteettinsä, edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua ja tasoittavat tietä yhä tiiviimmälle Euroopan unionille, ja toteaa, että ne ovat keskeisessä asemassa edistettäessä digitaalista ja vihreää siirtymää;

| E. | katsoo, että kulttuuri, taiteet, kulttuuriperintö ja kulttuurinen monimuotoisuus ovat kulttuuriselta, koulutukseen, demokratiaan ja ympäristöön liittyvältä, yhteiskunnalliselta, ihmisoikeuksien ja taloudelliselta kannalta arvokkaita eurooppalaiselle yhteiskunnalle, ja niitä olisi edistettävä ja tuettava; ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriala ja luovat alat edistävät merkittävästi yhteistä eurooppalaista identiteettiä ja arvojamme, henkistä hyvinvointiamme ja taloudellista vaurauttamme sekä pitkällä aikavälillä eurooppalaisen julkisen tilan luomista; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kulttuuri, taiteet, kulttuuriperintö ja kulttuurinen monimuotoisuus ovat kulttuuriselta, koulutukseen, demokratiaan ja ympäristöön liittyvältä, yhteiskunnalliselta, ihmisoikeuksien ja taloudelliselta kannalta arvokkaita eurooppalaiselle yhteiskunnalle, ja niitä olisi edistettävä ja tuettava; ottaa huomioon, että Euroopan kulttuuriala ja luovat alat edistävät merkittävästi yhteistä eurooppalaista identiteettiä ja arvojamme, henkistä hyvinvointiamme ja taloudellista vaurauttamme sekä pitkällä aikavälillä eurooppalaisen julkisen tilan luomista;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on 4–7 prosenttia ja alan työpaikkoja on EU:ssa 8,7 miljoonaa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on 4–7 prosenttia ja alan työpaikkoja on EU:ssa 8,7 miljoonaa;

| G. | toteaa, että unionilla on tähän saakka ollut vain rajallinen toimivalta kulttuurin alalla; ottaa huomioon, että parlamentti joutui tekemään kovasti töitä, jotta Luova Eurooppa -ohjelman määrärahoja saatiin kasvatettua merkittävästi; ottaa huomioon, että Luova Eurooppa on ainoa kulttuurille omistettu unionin ohjelma; toteaa, että ohjelman rahoitus on edelleen kaukana eurooppalaisten taiteilijoiden ja koko kulttuurialan ja luovien alojen tarpeista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että unionilla on tähän saakka ollut vain rajallinen toimivalta kulttuurin alalla; ottaa huomioon, että parlamentti joutui tekemään kovasti töitä, jotta Luova Eurooppa -ohjelman määrärahoja saatiin kasvatettua merkittävästi; ottaa huomioon, että Luova Eurooppa on ainoa kulttuurille omistettu unionin ohjelma; toteaa, että ohjelman rahoitus on edelleen kaukana eurooppalaisten taiteilijoiden ja koko kulttuurialan ja luovien alojen tarpeista;

| H. | ottaa huomioon, että kulttuuriala ja luovat alat koostuvat pääasiassa mikroyrityksistä sekä pienistä ja keskisuurista organisaatioista ja yrityksistä, joilla on rajoitettu pääsy rahoitusmarkkinoille, sekä itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivista taiteilijoista, kulttuurialan työntekijöistä, freelance-ammattilaisista ja -yrittäjistä, jotka työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisesti ja joiden tulot ovat usein epäsäännölliset ja tulevat monista eri lähteistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kulttuuriala ja luovat alat koostuvat pääasiassa mikroyrityksistä sekä pienistä ja keskisuurista organisaatioista ja yrityksistä, joilla on rajoitettu pääsy rahoitusmarkkinoille, sekä itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivista taiteilijoista, kulttuurialan työntekijöistä, freelance-ammattilaisista ja -yrittäjistä, jotka työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisesti ja joiden tulot ovat usein epäsäännölliset ja tulevat monista eri lähteistä;

| I. | ottaa huomioon, että itsenäisen ammatinharjoittamisen aste on kulttuurialalla ja luovilla aloilla korkeampi (33 prosenttia) kuin koko taloudessa (14 prosenttia) ja että kulttuurialan ja taiteen työntekijät työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisesti, mikä aiheuttaa haasteita tukitoimenpiteiden ja turvaverkkojen saannissa ja heikentää kulttuurialan ja luovien alojen itsenäisten ammatinharjoittajien yleistä selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että itsenäisen ammatinharjoittamisen aste on kulttuurialalla ja luovilla aloilla korkeampi (33 prosenttia) kuin koko taloudessa (14 prosenttia) ja että kulttuurialan ja taiteen työntekijät työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisesti, mikä aiheuttaa haasteita tukitoimenpiteiden ja turvaverkkojen saannissa ja heikentää kulttuurialan ja luovien alojen itsenäisten ammatinharjoittajien yleistä selviytymiskykyä;

| J. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa tietyillä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisilla ei ole minkäänlaista oikeudellista asemaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa tietyillä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisilla ei ole minkäänlaista oikeudellista asemaa;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian johdosta toteutetut rajoittamistoimenpiteet ovat heikentäneet vakavasti kulttuurialan ja luovien alojen herkkää ekosysteemiä ja siten vaarantaneet kulttuurisen ja taiteellisen luomistyön ja ilmaisun sekä heikentäneet taiteen ja kulttuurin vaikutusta esimerkiksi hyvinvointiimme, kulttuuriseen monimuotoisuuteen ja demokratiaan; ottaa huomioon, että kulttuurialan ja luovien alojen liikevaihto laski vuonna 2020 yli 30 prosenttia – kumulatiivinen tappio oli 199 miljardia euroa – ja että musiikkialalla lasku oli 75 prosenttia ja esittävien taiteiden alalla 90 prosenttia (11); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian johdosta toteutetut rajoittamistoimenpiteet ovat heikentäneet vakavasti kulttuurialan ja luovien alojen herkkää ekosysteemiä ja siten vaarantaneet kulttuurisen ja taiteellisen luomistyön ja ilmaisun sekä heikentäneet taiteen ja kulttuurin vaikutusta esimerkiksi hyvinvointiimme, kulttuuriseen monimuotoisuuteen ja demokratiaan; ottaa huomioon, että kulttuurialan ja luovien alojen liikevaihto laski vuonna 2020 yli 30 prosenttia – kumulatiivinen tappio oli 199 miljardia euroa – ja että musiikkialalla lasku oli 75 prosenttia ja esittävien taiteiden alalla 90 prosenttia (11);

| L. | ottaa huomioon, että kulttuuri on suurta taloudellista arvoa tuottava ekosysteemi (alan osuus EU:n BKT:stä on 4,4 prosenttia kokonaisliikevaihdossa mitattuna, ja se työllistää noin 7,6 miljoonaa ihmistä), jolla on myös merkittävä yhteiskunnallinen vaikutus, sillä se edistää demokraattisia, kestäviä, vapaita ja osallistavia yhteiskuntia ja ilmentää ja vahvistaa eurooppalaista monimuotoisuuttamme, arvojamme, historiaamme ja vapauksiamme; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kulttuuri on suurta taloudellista arvoa tuottava ekosysteemi (alan osuus EU:n BKT:stä on 4,4 prosenttia kokonaisliikevaihdossa mitattuna, ja se työllistää noin 7,6 miljoonaa ihmistä), jolla on myös merkittävä yhteiskunnallinen vaikutus, sillä se edistää demokraattisia, kestäviä, vapaita ja osallistavia yhteiskuntia ja ilmentää ja vahvistaa eurooppalaista monimuotoisuuttamme, arvojamme, historiaamme ja vapauksiamme;

| M. | ottaa huomioon, että on kiistatta osoitettu, että covid-19-sulkutoimien aikana levitetty kulttuurisisältö kohensi huomattavasti unionin kansalaisten psyykkistä tilaa ja esti pitkittyneen eristyneisyyden aiheuttamien mielenterveysongelmien pahenemisen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että on kiistatta osoitettu, että covid-19-sulkutoimien aikana levitetty kulttuurisisältö kohensi huomattavasti unionin kansalaisten psyykkistä tilaa ja esti pitkittyneen eristyneisyyden aiheuttamien mielenterveysongelmien pahenemisen;

| N. | katsoo, että perinteistä kulttuuria ja taiteilijoita on tuettava kulttuuriperinnön suojelemiseksi; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että perinteistä kulttuuria ja taiteilijoita on tuettava kulttuuriperinnön suojelemiseksi;

| O. | katsoo, että työoloja koskevan eurooppalaisen kehyksen kehittäminen kulttuurialaa ja luovia aloja varten edellyttää koordinointia työllisyyttä, kilpailua, sisämarkkinoita, sosiaalipolitiikkaa, perusoikeuksia ja tasa-arvoa, tekijänoikeuksia ja kulttuurin rahoitusta koskevien EU:n politiikkojen kanssa sekä jatkuvaa sen seurantaa, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet työolojen parantamisessa kulttuurialalla ja luovilla aloilla ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa, kunnioittaen täysin Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltaa; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että työoloja koskevan eurooppalaisen kehyksen kehittäminen kulttuurialaa ja luovia aloja varten edellyttää koordinointia työllisyyttä, kilpailua, sisämarkkinoita, sosiaalipolitiikkaa, perusoikeuksia ja tasa-arvoa, tekijänoikeuksia ja kulttuurin rahoitusta koskevien EU:n politiikkojen kanssa sekä jatkuvaa sen seurantaa, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet työolojen parantamisessa kulttuurialalla ja luovilla aloilla ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa, kunnioittaen täysin Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltaa;

| P. | ottaa huomioon, että kesäkuussa 2007, marraskuussa 2016 ja syyskuussa 2020 antamissaan päätöslauselmissa parlamentti vaati taiteilijoiden tilanteen parantamista, mutta edistystä ei ole juurikaan tapahtunut ja suurin osa parlamentin vaatimuksista on edelleen voimassa, erityisesti kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden välillä vallitsevat suuret erot taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten tukijärjestelmissä ja taiteilijoiden tilanteen heikkeneminen, ja toteaa, että tämän vuoksi suurin osa parlamentin vaatimuksista on nyt kiireellisiä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kesäkuussa 2007, marraskuussa 2016 ja syyskuussa 2020 antamissaan päätöslauselmissa parlamentti vaati taiteilijoiden tilanteen parantamista, mutta edistystä ei ole juurikaan tapahtunut ja suurin osa parlamentin vaatimuksista on edelleen voimassa, erityisesti kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden välillä vallitsevat suuret erot taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten tukijärjestelmissä ja taiteilijoiden tilanteen heikkeneminen, ja toteaa, että tämän vuoksi suurin osa parlamentin vaatimuksista on nyt kiireellisiä;

| Q. | toteaa, että covid-19-kriisi on paljastanut jo ennestään olemassa olleita haavoittuvuuksia kulttuurialalla ja luovilla aloilla, joille ovat tyypillisiä lyhyet työsuhteet, heterogeenisyys ja epävakaus, taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden epävarmat elinkeinot, monien kulttuurilaitosten niukat talousarviot ja julkisen rahoituksen riittämättömyys, ja kriisin vuoksi taiteilijat, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaiset ja työntekijät ovat ajautuneet yhä epävarmempaan tilanteeseen, sillä kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien ja kohdennettujen tukitoimenpiteiden heikkous tai niiden puuttuminen on pahentanut freelance-työntekijöiden ja epätyypillistä työtä tekevien työntekijöiden tulonmenetyksiä, ja toteaa, että suurin osa kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöistä on juuri tällaisia työntekijöitä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että covid-19-kriisi on paljastanut jo ennestään olemassa olleita haavoittuvuuksia kulttuurialalla ja luovilla aloilla, joille ovat tyypillisiä lyhyet työsuhteet, heterogeenisyys ja epävakaus, taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden epävarmat elinkeinot, monien kulttuurilaitosten niukat talousarviot ja julkisen rahoituksen riittämättömyys, ja kriisin vuoksi taiteilijat, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaiset ja työntekijät ovat ajautuneet yhä epävarmempaan tilanteeseen, sillä kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien ja kohdennettujen tukitoimenpiteiden heikkous tai niiden puuttuminen on pahentanut freelance-työntekijöiden ja epätyypillistä työtä tekevien työntekijöiden tulonmenetyksiä, ja toteaa, että suurin osa kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöistä on juuri tällaisia työntekijöitä;

| R. | panee merkille, että pandemian vaikutusten pitkittyminen on estänyt suurinta osaa taiteilijoista ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöistä harjoittamasta ammattiaan ja säilyttämästä työpaikkansa ja on lisäksi horjuttanut tulevaisuudennäkymiä, mikä on jo johtanut ammattilaisten siirtymiseen pois näiltä aloilta, ja toteaa, että tämän vaikutus eurooppalaisen kulttuurialan ja luovien alojen koko rakenteeseen ja monimuotoisuuteen tulee olemaan pitkäkestoinen eikä se kannusta nuoria tai marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluvia ihmisiä näille aloille ja se vähentää eurooppalaisen yhteiskunnan ja koko EU:n talouden luovuutta; |
| --- | --- |

R.

panee merkille, että pandemian vaikutusten pitkittyminen on estänyt suurinta osaa taiteilijoista ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöistä harjoittamasta ammattiaan ja säilyttämästä työpaikkansa ja on lisäksi horjuttanut tulevaisuudennäkymiä, mikä on jo johtanut ammattilaisten siirtymiseen pois näiltä aloilta, ja toteaa, että tämän vaikutus eurooppalaisen kulttuurialan ja luovien alojen koko rakenteeseen ja monimuotoisuuteen tulee olemaan pitkäkestoinen eikä se kannusta nuoria tai marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluvia ihmisiä näille aloille ja se vähentää eurooppalaisen yhteiskunnan ja koko EU:n talouden luovuutta;

| S. | panee merkille, että monet jäsenvaltiot ovat toteuttaneet merkittäviä hätätoimenpiteitä auttaakseen kulttuurialaa ja luovia aloja selviytymään kriisistä; panee kuitenkin merkille, että tämä tuki on vaihdellut suuresti jäsenvaltioiden välillä eikä se aina ole ollut sellaista, että se olisi soveltunut kulttuurialan ja luovien alojen kaikille osille, ja joissakin tapauksissa tuki on tullut joidenkin kulttuurialan ja luovien alojen kannalta liian myöhään; toteaa, että useat kulttuurialan työntekijöiden, taiteilijoiden tai kulttuurivälityksen ammattilaisten ryhmät ovat jääneet ilman tukea erityisen työllisyysasemansa vuoksi eikä tuki sinällään ole riittänyt varmistamaan kestäviä työoloja; ottaa huomioon, että liian myöhään tulleen ja toisinaan riittämättömän julkisen tuen vuoksi ala on joutunut tukemaan itse itseään, mikä tuo esille sen, että tarvitaan toimivia tukimekanismeja taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten sosiaalisten oikeuksien turvaamiseksi ja kulttuuri-ilmaisujen monimuotoisuuden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

S.

panee merkille, että monet jäsenvaltiot ovat toteuttaneet merkittäviä hätätoimenpiteitä auttaakseen kulttuurialaa ja luovia aloja selviytymään kriisistä; panee kuitenkin merkille, että tämä tuki on vaihdellut suuresti jäsenvaltioiden välillä eikä se aina ole ollut sellaista, että se olisi soveltunut kulttuurialan ja luovien alojen kaikille osille, ja joissakin tapauksissa tuki on tullut joidenkin kulttuurialan ja luovien alojen kannalta liian myöhään; toteaa, että useat kulttuurialan työntekijöiden, taiteilijoiden tai kulttuurivälityksen ammattilaisten ryhmät ovat jääneet ilman tukea erityisen työllisyysasemansa vuoksi eikä tuki sinällään ole riittänyt varmistamaan kestäviä työoloja; ottaa huomioon, että liian myöhään tulleen ja toisinaan riittämättömän julkisen tuen vuoksi ala on joutunut tukemaan itse itseään, mikä tuo esille sen, että tarvitaan toimivia tukimekanismeja taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten sosiaalisten oikeuksien turvaamiseksi ja kulttuuri-ilmaisujen monimuotoisuuden suojelemiseksi;

| T. | ottaa huomioon, että taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden työhön kuuluu edelleen olennaisena osana rajatylittävä liikkuvuus; toteaa kuitenkin, että suurin osa nykyisistä liikkuvuutta tukevista rahoitusvälineistä ei edistä riittävästi ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävää liikkuvuutta ja haittaa taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työ- ja yksityiselämän tasapainoa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden työhön kuuluu edelleen olennaisena osana rajatylittävä liikkuvuus; toteaa kuitenkin, että suurin osa nykyisistä liikkuvuutta tukevista rahoitusvälineistä ei edistä riittävästi ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävää liikkuvuutta ja haittaa taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työ- ja yksityiselämän tasapainoa;

| U. | ottaa huomioon, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa 2019–2022 asetetaan etusijalle taiteilijoita sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia tukevan ekosysteemin luominen ja tunnustetaan yhteisen toiminnan tarve tällä alalla; katsoo, että tällaista yhteistä toimintaa tarvitaan kiireesti; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa 2019–2022 asetetaan etusijalle taiteilijoita sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia tukevan ekosysteemin luominen ja tunnustetaan yhteisen toiminnan tarve tällä alalla; katsoo, että tällaista yhteistä toimintaa tarvitaan kiireesti;

| V. | ottaa huomioon, että EU:ssa on käytössä rinnakkain useita taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden määritelmiä, minkä vuoksi mahdollinen yhdenmukaistaminen on haastavaa; ottaa huomioon, että monet kulttuurialan ja luovien alojen työntekijät, muun muassa kirjailijat, kirjallisuuden kääntäjät, tuottajat ja teknikot, kärsivät epävarmuudesta, koska heidän asemaansa ei ole määritelty yhdenmukaisesti; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU:ssa on käytössä rinnakkain useita taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden määritelmiä, minkä vuoksi mahdollinen yhdenmukaistaminen on haastavaa; ottaa huomioon, että monet kulttuurialan ja luovien alojen työntekijät, muun muassa kirjailijat, kirjallisuuden kääntäjät, tuottajat ja teknikot, kärsivät epävarmuudesta, koska heidän asemaansa ei ole määritelty yhdenmukaisesti;

| W. | ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa on voimassa erityislainsäädäntöä, joka antaa taiteilijoille erityisaseman sosiaalietuuksien saannin takaamiseksi; toteaa kuitenkin, että tämä lainsäädäntö vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, mikä haittaa taiteilijoiden ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden aseman vastavuoroista tunnustamista sekä rajatylittävää yhteistyötä ja liikkuvuutta ja luo siten esteitä kulttuuriselle ja taiteelliselle luomistyölle, ilmaisulle ja vapaalle liikkuvuudelle sekä viime kädessä Euroopan kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja sosiaaliselle kestävyydelle; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa on voimassa erityislainsäädäntöä, joka antaa taiteilijoille erityisaseman sosiaalietuuksien saannin takaamiseksi; toteaa kuitenkin, että tämä lainsäädäntö vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain, mikä haittaa taiteilijoiden ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden aseman vastavuoroista tunnustamista sekä rajatylittävää yhteistyötä ja liikkuvuutta ja luo siten esteitä kulttuuriselle ja taiteelliselle luomistyölle, ilmaisulle ja vapaalle liikkuvuudelle sekä viime kädessä Euroopan kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja sosiaaliselle kestävyydelle;

| X. | ottaa huomioon, että kulttuurialalle ja luoville aloille myönnettävä rahoitustuki vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain talousarvioiden koon, ohjaavien painopisteiden ja arvojen suhteen, mikä lisää eroja siinä, miten kestäviä kulttuurialan työntekijöiden urat ovat eri maissa, ja haittaa rajatylittävän yhteistyön ja liikkuvuuden osallistavuutta, kestävyyttä ja tasapainoa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kulttuurialalle ja luoville aloille myönnettävä rahoitustuki vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain talousarvioiden koon, ohjaavien painopisteiden ja arvojen suhteen, mikä lisää eroja siinä, miten kestäviä kulttuurialan työntekijöiden urat ovat eri maissa, ja haittaa rajatylittävän yhteistyön ja liikkuvuuden osallistavuutta, kestävyyttä ja tasapainoa;

| Y. | ottaa huomioon, että taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden työn muodot ovat yleensä epätyypillisiä johtuen alan luonteesta ja että heihin sovelletaan usein epävarmoja työsopimuksia, mikä estää heitä saamasta täyttä sosiaaliturvaa ja jättää heidät eläkkeiden, terveydenhuollon ja työttömyyskorvausten ulkopuolelle; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden työn muodot ovat yleensä epätyypillisiä johtuen alan luonteesta ja että heihin sovelletaan usein epävarmoja työsopimuksia, mikä estää heitä saamasta täyttä sosiaaliturvaa ja jättää heidät eläkkeiden, terveydenhuollon ja työttömyyskorvausten ulkopuolelle;

| Z. | ottaa huomioon, että taiteilijoiden ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden palkat ovat usein epävakaat ja epävarmat ja peräisin monista eri lähteistä, kuten sopimuksista, tekijänoikeuksista, avustuksista ja tuista, mikä tekee heidän tuloistaan hyvin vaikeita ennakoida, asettaa heidät epävarmoihin tilanteisiin ja heikentää heidän selviytymiskykyään; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että taiteilijoiden ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden palkat ovat usein epävakaat ja epävarmat ja peräisin monista eri lähteistä, kuten sopimuksista, tekijänoikeuksista, avustuksista ja tuista, mikä tekee heidän tuloistaan hyvin vaikeita ennakoida, asettaa heidät epävarmoihin tilanteisiin ja heikentää heidän selviytymiskykyään;

| AA. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sulkutoimet rajoittivat huomattavasti mahdollisia tulovirtoja suurimmalle osalle taiteilijoita, esittäjiä ja kulttuurialan työntekijöitä; ottaa huomioon, että tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista saatavat jatkuvat tulot olivat yksi harvoista jäljellä jääneistä tulonlähteistä; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa jakelualustat eivät kunnioita näitä oikeuksia asianmukaisesti ja painostavat oikeudenhaltijoita sopimuksiin, joissa he luopuvat oikeuksistaan jopa pysyvästi, mikä rajoittaa suuressa määrin oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksia elää työllään; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sulkutoimet rajoittivat huomattavasti mahdollisia tulovirtoja suurimmalle osalle taiteilijoita, esittäjiä ja kulttuurialan työntekijöitä; ottaa huomioon, että tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista saatavat jatkuvat tulot olivat yksi harvoista jäljellä jääneistä tulonlähteistä; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa jakelualustat eivät kunnioita näitä oikeuksia asianmukaisesti ja painostavat oikeudenhaltijoita sopimuksiin, joissa he luopuvat oikeuksistaan jopa pysyvästi, mikä rajoittaa suuressa määrin oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksia elää työllään;

| AB. | katsoo, että tekijöille, esittäjille ja kaikille luovan työn tekijöille olisi taattava vähimmäistason sosiaaliturva, mukaan lukien työttömyys- ja sairausvakuutus sekä eläkerahastot, jotta he voivat keskittyä täysin taiteelliseen prosessiinsa ja luovuuteen; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että tekijöille, esittäjille ja kaikille luovan työn tekijöille olisi taattava vähimmäistason sosiaaliturva, mukaan lukien työttömyys- ja sairausvakuutus sekä eläkerahastot, jotta he voivat keskittyä täysin taiteelliseen prosessiinsa ja luovuuteen;

| AC. | toteaa, että itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden kohdalla ei käytetä keskitettyä sopimusta ja sen käyttäminen on vaikeaa, mikä heikentää entisestään heidän asemaansa työmarkkinoilla ja johtaa riittämättömään sosiaaliseen suojeluun ja vaikuttaa pitkällä aikavälillä kielteisesti heidän asemaansa ja turvaansa; ottaa huomioon, että tekijänoikeuksien yhteishallinnointi on merkittävä tulonlähde suurimmalle osalle luovan työn tekijöitä ja taiteilijoita Euroopassa ja varmistaa korvauksien maksamisen jatkuvasti, ja katsoo, että yhteishallinnoinnin olisi suojeltava heitä myös suurten ja hallitsevassa asemassa olevien mediayhtiöiden ja suoratoistoalustojen epäreiluilta käytännöiltä; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden kohdalla ei käytetä keskitettyä sopimusta ja sen käyttäminen on vaikeaa, mikä heikentää entisestään heidän asemaansa työmarkkinoilla ja johtaa riittämättömään sosiaaliseen suojeluun ja vaikuttaa pitkällä aikavälillä kielteisesti heidän asemaansa ja turvaansa; ottaa huomioon, että tekijänoikeuksien yhteishallinnointi on merkittävä tulonlähde suurimmalle osalle luovan työn tekijöitä ja taiteilijoita Euroopassa ja varmistaa korvauksien maksamisen jatkuvasti, ja katsoo, että yhteishallinnoinnin olisi suojeltava heitä myös suurten ja hallitsevassa asemassa olevien mediayhtiöiden ja suoratoistoalustojen epäreiluilta käytännöiltä;

| AD. | ottaa huomioon, että rajatylittävä liikkuvuus on olennainen osa taiteilijoiden, tekijöiden, esittäjien ja kaikkien kulttuurialan luovan työn tekijöiden ja muiden työntekijöiden työtä mutta sitä haittaavat usein byrokraattiset menettelyt, selkeän tiedon puute ja lukuisat hallinnolliset säännöt ja vaatimukset eri jäsenvaltioissa erityisesti sosiaalisen suojelun ja verotuksen osalta sekä monimutkaiset ja kalliit menettelyt taiteen helposti särkyvän välineistön kuljettamiseksi; toteaa, että nämä kulttuurialan rajatylittävän liikkuvuuden esteet heikentävät vapaan liikkuvuuden periaatetta; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että rajatylittävä liikkuvuus on olennainen osa taiteilijoiden, tekijöiden, esittäjien ja kaikkien kulttuurialan luovan työn tekijöiden ja muiden työntekijöiden työtä mutta sitä haittaavat usein byrokraattiset menettelyt, selkeän tiedon puute ja lukuisat hallinnolliset säännöt ja vaatimukset eri jäsenvaltioissa erityisesti sosiaalisen suojelun ja verotuksen osalta sekä monimutkaiset ja kalliit menettelyt taiteen helposti särkyvän välineistön kuljettamiseksi; toteaa, että nämä kulttuurialan rajatylittävän liikkuvuuden esteet heikentävät vapaan liikkuvuuden periaatetta;

| AE. | ottaa huomioon, että julkisia avustuksia pidetään tärkeimpänä ja tehokkaimpana taloudellisen tuen muotona kulttuurialalle ja luoville aloille, mutta toteaa, että avustukset ovat usein riittämättömiä, liian byrokraattisia ja vaikeita tai mahdottomia saada erityisesti marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluville ja toisinaan niitä myönnetään puolueellisesti poliittisin perustein, mikä estää erityisesti nuoria taiteilijoita ja luovan työn tekijöitä hakemasta avustuksia; toteaa lisäksi, että julkisten avustusten saantia haittaa myös se, että komissio ei ole laatinut alaa varten kattavaa EU:n rahoitusta koskevaa strategiaa, monivuotisessa rahoituskehyksessä määrärahat tulevat eri lähteistä ja niitä ei ole valtavirtaistettu; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että julkisia avustuksia pidetään tärkeimpänä ja tehokkaimpana taloudellisen tuen muotona kulttuurialalle ja luoville aloille, mutta toteaa, että avustukset ovat usein riittämättömiä, liian byrokraattisia ja vaikeita tai mahdottomia saada erityisesti marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluville ja toisinaan niitä myönnetään puolueellisesti poliittisin perustein, mikä estää erityisesti nuoria taiteilijoita ja luovan työn tekijöitä hakemasta avustuksia; toteaa lisäksi, että julkisten avustusten saantia haittaa myös se, että komissio ei ole laatinut alaa varten kattavaa EU:n rahoitusta koskevaa strategiaa, monivuotisessa rahoituskehyksessä määrärahat tulevat eri lähteistä ja niitä ei ole valtavirtaistettu;

| AF. | ottaa huomioon, että freelancerit ovat kaikkein epävarmimmassa tilanteessa, mitä tulee sosiaaliturvajärjestelmiin sekä kansallisiin ja EU:n avustuksiin, rahastoihin ja muihin rahoitusmahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että freelancerit ovat kaikkein epävarmimmassa tilanteessa, mitä tulee sosiaaliturvajärjestelmiin sekä kansallisiin ja EU:n avustuksiin, rahastoihin ja muihin rahoitusmahdollisuuksiin;

| AG. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin taiteilijoiden riippuvuuden julkisesta ja yksityisestä lyhytaikaisesta rahoitustuesta ja keskipitkän aikavälin hankeperusteisesta tuesta ja että tämä on paljastanut alan yleiset rakenteelliset vaikeudet; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin taiteilijoiden riippuvuuden julkisesta ja yksityisestä lyhytaikaisesta rahoitustuesta ja keskipitkän aikavälin hankeperusteisesta tuesta ja että tämä on paljastanut alan yleiset rakenteelliset vaikeudet;

| AH. | ottaa huomioon, että rahoituksen saanti on edelleen suurin haaste erityisesti kulttuurialan ja luovien alojen pienemmille toimijoille, myös yksittäisille taiteilijoille, taiteilijayhteisöille ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöille, jotka usein eivät ole oikeutettuja lainoihin ja pankkitakauksiin, minkä vuoksi on sitäkin tärkeämpää, että he voivat saada ja heille on saatavilla julkisia avustuksia ja tukia; muistuttaa, että on tärkeää tukea kaikkia kulttuurialoja, myös kulttuurivälitysalan ammatteja, joilla on keskeinen rooli yleisön ja taideteoksen tai -perinnön välisenä yhdyssiteenä ja jotka varmistavat kulttuurin saatavuuden ja levittämisen laajalle yleisölle; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että rahoituksen saanti on edelleen suurin haaste erityisesti kulttuurialan ja luovien alojen pienemmille toimijoille, myös yksittäisille taiteilijoille, taiteilijayhteisöille ja kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöille, jotka usein eivät ole oikeutettuja lainoihin ja pankkitakauksiin, minkä vuoksi on sitäkin tärkeämpää, että he voivat saada ja heille on saatavilla julkisia avustuksia ja tukia; muistuttaa, että on tärkeää tukea kaikkia kulttuurialoja, myös kulttuurivälitysalan ammatteja, joilla on keskeinen rooli yleisön ja taideteoksen tai -perinnön välisenä yhdyssiteenä ja jotka varmistavat kulttuurin saatavuuden ja levittämisen laajalle yleisölle;

| AI. | ottaa huomioon, että monet yksityiset sijoittajat ja julkiset rahoittajat ovat kriisin aikana vähentäneet tai peruuttaneet kokonaan taloudellisen tukensa kulttuurihankkeille, erityisesti sellaisille hankkeille, joilla on rajatylittävä ulottuvuus; toteaa, että tämä korostaa luotettavan ja jatkuvan julkisen rahoituksen merkitystä; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että monet yksityiset sijoittajat ja julkiset rahoittajat ovat kriisin aikana vähentäneet tai peruuttaneet kokonaan taloudellisen tukensa kulttuurihankkeille, erityisesti sellaisille hankkeille, joilla on rajatylittävä ulottuvuus; toteaa, että tämä korostaa luotettavan ja jatkuvan julkisen rahoituksen merkitystä;

| AJ. | katsoo, että koulutus ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa, kun halutaan rakentaa osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia kaikille, edistää integraatiota ja säilyttää Euroopan kilpailukyky; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että koulutus ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa, kun halutaan rakentaa osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia kaikille, edistää integraatiota ja säilyttää Euroopan kilpailukyky;

| AK. | ottaa huomioon, että EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet suoratoistopalvelut ovat lisänneet investointejaan jäsenvaltioiden kulttuurialan ja luovien alojen infrastruktuureihin luodakseen uutta verkkojakeluun tarkoitettua sisältöä; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet suoratoistopalvelut ovat lisänneet investointejaan jäsenvaltioiden kulttuurialan ja luovien alojen infrastruktuureihin luodakseen uutta verkkojakeluun tarkoitettua sisältöä;

| AL. | ottaa huomioon, että taiteilijoihin kohdistuu usein rasismia, muukalaisvihaa, syrjintää ja ulkopuolelle jättämistä heidän havaitun identiteettinsä perusteella, mikä johtuu rakenteellisesta ja institutionaalisesta rasismista ja tokenismista, jotka tekevät suhteista asianomaisiin instituutioihin ja toiminnasta niiden kanssa jännittynyttä, ja vievät taiteilijoilta heidän taiteellisen vapautensa; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että taiteilijoihin kohdistuu usein rasismia, muukalaisvihaa, syrjintää ja ulkopuolelle jättämistä heidän havaitun identiteettinsä perusteella, mikä johtuu rakenteellisesta ja institutionaalisesta rasismista ja tokenismista, jotka tekevät suhteista asianomaisiin instituutioihin ja toiminnasta niiden kanssa jännittynyttä, ja vievät taiteilijoilta heidän taiteellisen vapautensa;

| AM. | ottaa huomioon, että vammaiset taiteilijat jäävät kulttuurialan ja luovien alojen politiikan ja rahoituksen ulkopuolelle, sillä esimerkiksi vammaisten henkilöiden liikuntarajoitteita tai byrokraattisten rahoitusmenettelyjen heille asettamia haasteita ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että vammaiset taiteilijat jäävät kulttuurialan ja luovien alojen politiikan ja rahoituksen ulkopuolelle, sillä esimerkiksi vammaisten henkilöiden liikuntarajoitteita tai byrokraattisten rahoitusmenettelyjen heille asettamia haasteita ei oteta huomioon;

| AN. | ottaa huomioon, että vaikka naisia on paljon kulttuurialalla ja luovilla aloilla, sukupuoleen perustuvaa syrjintää, vaikeuksia päästä alalle, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja edustuksen ja näkyvyyden tiellä olevia esteitä esiintyy edelleen huomattavasti; ottaa huomioon, että kulttuurilaitoksissa naiset ovat harvoin keskeisessä luovassa roolissa tai päätöksentekoasemassa; ottaa huomioon, että naistaiteilijoita vaiennetaan usein ja heitä arvostellaan suhteettomasti heidän työnsä vuoksi ja että naiset ja hlbtiq+ -taiteilijat joutuvat todennäköisemmin hyökkäysten tai rajoitusten kohteiksi; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että vaikka naisia on paljon kulttuurialalla ja luovilla aloilla, sukupuoleen perustuvaa syrjintää, vaikeuksia päästä alalle, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja edustuksen ja näkyvyyden tiellä olevia esteitä esiintyy edelleen huomattavasti; ottaa huomioon, että kulttuurilaitoksissa naiset ovat harvoin keskeisessä luovassa roolissa tai päätöksentekoasemassa; ottaa huomioon, että naistaiteilijoita vaiennetaan usein ja heitä arvostellaan suhteettomasti heidän työnsä vuoksi ja että naiset ja hlbtiq+ -taiteilijat joutuvat todennäköisemmin hyökkäysten tai rajoitusten kohteiksi;

| AO. | ottaa huomioon, että marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluvilla taiteilijoilla ja kulttuurialan ammattilaisilla, kuten naisilla, nuorilla, rodullisten, etnisten ja maantieteellisten vähemmistöjen edustajilla, sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä, vammaisilla henkilöillä ja hlbtiq+ -henkilöillä, on heikommat mahdollisuudet taide- ja kulttuuriuralle ja vähemmän mahdollisuuksia pitkän aikavälin urakehitykseen alalla; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat kohdistuneet erityisen voimakkaina naisiin ja että ne ovat pahentaneet jo olemassa olevia esteitä, jotka liittyvät näiden ryhmien kokemiin esteisiin pääsyssä, samapalkkaisuudessa, edustuksessa ja näkyvyydessä kulttuurialalla ja luovilla aloilla; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluvilla taiteilijoilla ja kulttuurialan ammattilaisilla, kuten naisilla, nuorilla, rodullisten, etnisten ja maantieteellisten vähemmistöjen edustajilla, sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä, vammaisilla henkilöillä ja hlbtiq+ -henkilöillä, on heikommat mahdollisuudet taide- ja kulttuuriuralle ja vähemmän mahdollisuuksia pitkän aikavälin urakehitykseen alalla; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat kohdistuneet erityisen voimakkaina naisiin ja että ne ovat pahentaneet jo olemassa olevia esteitä, jotka liittyvät näiden ryhmien kokemiin esteisiin pääsyssä, samapalkkaisuudessa, edustuksessa ja näkyvyydessä kulttuurialalla ja luovilla aloilla;

| AP. | ottaa huomioon, että EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut sananvapaus ja taiteen vapaus ovat nykyään uhattuina useissa jäsenvaltioissa valtion puuttumisen ja poliittisten rajoitusten vuoksi ja niiden esteenä on toisinaan terrorisminvastaisen lainsäädännön käyttö tai väitteet, joiden mukaan taideteokset loukkaavat uskonnollisia tunteita tai kansallisia symboleja, tai se, että ne katsotaan loukkaaviksi tai epäasianmukaisiksi, mikä johtaa myös itsesensuuriin; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut sananvapaus ja taiteen vapaus ovat nykyään uhattuina useissa jäsenvaltioissa valtion puuttumisen ja poliittisten rajoitusten vuoksi ja niiden esteenä on toisinaan terrorisminvastaisen lainsäädännön käyttö tai väitteet, joiden mukaan taideteokset loukkaavat uskonnollisia tunteita tai kansallisia symboleja, tai se, että ne katsotaan loukkaaviksi tai epäasianmukaisiksi, mikä johtaa myös itsesensuuriin;

| AQ. | ottaa huomioon, että kriisin aikana toteutetut kansalliset tukiohjelmat, erityisesti tuki niille kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöille, jotka eivät kuulu kansallisten taiteilijoiden määritelmien piiriin, mukaan lukien muun muassa freelancerit, kuten kirjailijat ja tekijät, olivat ja ovat edelleen hajanaisia; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että kriisin aikana toteutetut kansalliset tukiohjelmat, erityisesti tuki niille kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöille, jotka eivät kuulu kansallisten taiteilijoiden määritelmien piiriin, mukaan lukien muun muassa freelancerit, kuten kirjailijat ja tekijät, olivat ja ovat edelleen hajanaisia;

| AR. | ottaa huomioon, että pandemian seurausten vuoksi kokonaisella nuorten taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden sukupolvella on vaikeuksia löytää kulttuurialan työpaikkoja tai osallistua korkea-asteen taidekoulutukseen, sillä mahdollisuudet ovat kaventuneet; ottaa huomioon, että alle 30-vuotiaat taiteilijat ovat todennäköisemmin työttömiä, hyväksyvät palkatonta työtä ja joutuvat hyväksikäyttöä aiheuttavien työolojen, kuten maksamattomien palkkojen ja epävarmojen työsuhteiden, kohteeksi; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että pandemian seurausten vuoksi kokonaisella nuorten taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden sukupolvella on vaikeuksia löytää kulttuurialan työpaikkoja tai osallistua korkea-asteen taidekoulutukseen, sillä mahdollisuudet ovat kaventuneet; ottaa huomioon, että alle 30-vuotiaat taiteilijat ovat todennäköisemmin työttömiä, hyväksyvät palkatonta työtä ja joutuvat hyväksikäyttöä aiheuttavien työolojen, kuten maksamattomien palkkojen ja epävarmojen työsuhteiden, kohteeksi;

1.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan kulttuurin itseisarvon sekä sen keskeisen merkityksen yhteiskunnalle, yhteiskunnan edistykselle ja ihmisten hyvinvoinnille, taloudelle ja osallistavuudelle ja tämän tunnustuksen osoituksena myöntämään kulttuurille riittävästi ja jatkuvasti taloudellista ja rakenteellista tukea;

2.

pitää valitettavana, että kulttuuritoimintaa on usein pidetty epäolennaisena; muistuttaa, että kulttuurilla on keskeinen rooli yhteiskunnassamme erityisesti kriisiaikoina, ja kehottaa siksi avaamaan uudelleen kaikki kulttuuritilat mahdollisimman pian; toteaa, että jotta kulttuuriala ja luova ala selviytyisivät nykyisistä haasteista, on tärkeää varmistaa välitön tuki ja toteuttaa kaikki tarvittavat kiireelliset toimet sekä lisäksi pohtia tämän elintärkeän alan hallittua elvyttämistä tarjoamalla rakenteellista tukea innovaatio-ohjelmilla ja talousarviovaroilla sekä tarjoamalla alan koulutusmahdollisuuksia nuoremmalle sukupolvelle;

3.

kehottaa komissiota kehittämään edelleen ja vakiinnuttamaan kulttuurialan ja luovien alojen ekosysteemiä koskevaa teollisuuspoliittista kehystä johdonmukaiseksi, kilpailukykyiseksi ja pitkäjänteiseksi strategiaksi, jotta voidaan parantaa alojen kilpailukykyä, lisätä niiden strategista arvoa unionin taloudelle ja eurooppalaiselle elämäntavalle ja antaa niille mahdollisuus hyödyntää potentiaaliaan työpaikkojen ja kasvun luomisessa; korostaa kulttuurialan ja luovien toimialojen mahdollisuuksia nuorisotyöllisyydessä ja uudelleenteollistamisessa ja panee erityisesti merkille digitaalisen ympäristön nuorille kulttuurialalla ja luovilla aloilla tarjoamat kasvavat mahdollisuudet;

4.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuurialan ja luovat alat kaikkiin taloudellisen tuen InvestEU:n ja NextGenerationEU:n kaltaisiin välineisiin; korostaa, että on tärkeää kanavoida nämä resurssit eri alojen erityispiirteiden ja mahdollisten edunsaajien koon perusteella, jotta voidaan varmistaa yhteensopivat ratkaisut, jotka eivät lisää eriarvoisuutta EU:ssa;

5.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan rajatylittävän yhteistyön eurooppalaisen lisäarvon ja poistamaan kaikki esteet taitelijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten kestävältä ja osallistavalta rajatylittävältä liikkuvuudelta EU:ssa ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa;

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan tekijöille ja esittäjille ja muille kulttuurialan ja luovien alojen luoville ammattilaisille ja työntekijöille tukea ja selkeitä tietoja ja suuntaviivoja liikkuvuusmahdollisuuksista ja tarvittaessa tarkistamaan kaikkien jäsenvaltioiden hallinnollisia vaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi viisumeja, verotusta, sosiaaliturvaa ja koulutukseen pääsyä sekä taidetutkintojen tunnustamista, ammatillinen koulutus ja akateemiset tutkinnot mukaan luettuina, jotta voidaan yksinkertaistaa ja yhtenäistää pääsyä kaikkiin edellä mainittuihin sekä kulttuurialan ja luovien alojen unionin ohjelmiin ja rahastoihin, jotka voivat palvella heidän tarpeitaan, esimerkiksi Luova Eurooppa -ohjelmaan, myös niihin, joita ei ole tarkoitettu suoraan tai erityisesti kulttuurialalle ja luoville aloille; kehottaa perustamaan nuorten luovan työn tekijöiden ja innovoijien liikkuvuuteen tarkoitettuja erityisohjelmia vaihdon ja innovoinnin edistämiseksi kulttuurin ja luovuuden aloilla;

7.

suhtautuu myönteisesti liikkuvuutta koskevien tiedotuspisteiden perustamiseen taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden avustamiseksi ja kestävän liikkuvuuden tukemiseksi; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita perustamaan vähintään yhden tällaisen liikkuvuutta koskevan tiedotuspisteen, joka tarjoaa ilmaista ja räätälöityä tukea taiteilijoille sekä kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöille; suosittaa, että komissio tarjoaa liikkuvuudesta johdonmukaista ja kattavampaa tietoa, joka on räätälöity rajatylittävää toimintaa harjoittavien kulttuurialan työntekijöille sekä tekijöille, esittäjille ja luovan työn tekijöille, päivitettyjen työkalujen ja käsikirjojen kaltaisten aloitteiden avulla;

8.

kehottaa komissiota tarjoamaan taiteilijoille selkeää tietoa liikkuvuutta koskevista kysymyksistä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhteiden osalta;

9.

tuomitsee sen, että useimmat jäsenvaltiot eivät panneet tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia digitaalisilla sisämarkkinoilla koskevaa direktiiviä (EU) 2019/790 täytäntöön ajoissa ennen määräaikaa, joka oli 7. kesäkuuta 2021; pitää valitettavana, että komissio julkaisi suuntaviivat vasta kolme päivää ennen täytäntöönpanon määräaikaa; katsoo tämän osoittavan, että tarvitaan asetus, jossa säädetään myös menettelykysymyksistä;

10.

kannustaa jäsenvaltioita sallimaan sen, että kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaiset voivat vähentää veroistaan taiteelliseen työhönsä liittyvät liiketoimintakulut sekä laitteisiin tai koulutukseen (täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus) liittyvät kustannukset;

11.

korostaa, että tarvitaan yksityiskohtaisia sukupuolen mukaan eriteltyjä ja vertailukelpoisia tietoja ja tilastoja kulttuurialan työntekijöiden työllisyydestä ja tuloista kulttuurialalla ja luovilla aloilla;

12.

kannustaa lisäämään kulttuurialan ja koulutusalan välistä synergiaa ja edistämään taide- ja kulttuurikoulujen ja -laitosten laajempaa osallistumista Erasmus+ -ohjelman toimiin ja muihin unionin ohjelmien toimiin sekä opiskelijoiden että opettajien osalta; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan täysimääräisesti huomioon taideopetuksen, ammatillisen koulutuksen ja akateemisten tutkintojen saatavuuden ja edistämään sitä osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koskee kulttuurialan ja luovien alojen sekä koko yhteiskunnan elpymistä; toteaa, että on tärkeää tarjota mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutukseen muun muassa mentorointiohjelmien avulla ja kehittää EU:n laajuisia koulutusmateriaaleja, joissa käsitellään siirtymistä koulutuksesta kulttuurialan ja luovien alojen työpaikkoihin;

13.

kehottaa jäsenvaltioita saattamaan tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla annetun direktiivin (EU) 2019/790 osaksi kansallista lainsäädäntöään kiinnittäen erityistä huomiota kulttuurialan ja luovien alojen teosten ja niiden tekijöiden suojeluun ja erityisesti takaamaan tekijöille ja esittäjille oikeudenmukaisen korvauksen; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti näiden keskeisten periaatteiden tehokasta täytäntöönpanoa;

14.

korostaa alueellisten lisenssien merkitystä useimpien kulttuurialan ja luovien alojen yhteisöjen liiketoimintamallissa; palauttaa mieliin komission väliarvioinnin perusteettomia maarajoituksia koskevasta asetuksesta; huomauttaa, että ennen kuin ryhdytään harkitsemaan mahdollisia jatkotoimia, on otettava huomioon oikeudenhaltijoiden näkemykset kaikissa keskusteluissa, joita tekijänoikeudella suojatusta sisällöstä käydään; muistuttaa, että tekijänoikeustulot ovat paitsi taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden myös monien kulttuurialan ja luovien alojen pienten toimijoiden oikeudenmukaisen korvauksen tärkein osa; muistuttaa, että monille näistä toimijoista voi koitua dramaattisia seurauksia, jos tekijänoikeuskorvauksiin tehdään suuria muutoksia;

15.

pitää valitettavana, että direktiivien (EU) 2019/790 ja (EU) 2019/789 (12) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt jonkin verran ja vain muutama jäsenvaltio on hyödyntänyt 18 artiklan tarjoamaa mahdollisuutta käyttää asianmukaista korvausta koskevia mekanismeja; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaista korvausta koskevia tehokkaita mekanismeja direktiivin (EU) 2019/790 18 artiklan mukaisesti;

16.

kehottaa komissiota edistämään oikeuksien yhteishallinnointia pantaessa täytäntöön äskettäin hyväksyttyjä tekijänoikeusdirektiivejä sekä tulevissa aloitteissaan, joilla varmistetaan luovan työn tekijöille oikeudenmukainen korvaus ja kulttuuriteosten ja luovien teosten laaja saatavuus yleisölle;

17.

kehottaa komissiota panemaan tehokkaasti täytäntöön sukupuolten tasa-arvoa, osallisuutta ja integroitumista koskevat aloitteet kulttuuri- ja audiovisuaalialalla Luova Eurooppa -ohjelman avulla ja seuraamaan niiden tuloksia;

18.

kehottaa komissiota arvioimaan musiikin suoratoistoalustojen vaikutusta Euroopassa, jotta varmistetaan avoimuus niiden suositusalgoritmeista, sillä nämä määrittävät suuressa määrin, mitä sisältöä niiden kuluttajat kuuntelevat ja näkevät palvelujen soittolistoissa ja käyttöliittymissä, ja kehottaa harkitsemaan positiivisten velvoitteiden käyttöönottoa kulttuurisen monimuotoisuuden ja eurooppalaisten teosten löydettävyyden edistämiseksi niiden palveluissa;

19.

tuomitsee jyrkästi stereotypiat, seksismin ja seksuaalisen häirinnän kulttuurialalla ja luovilla aloilla;

20.

suhtautuu myönteisesti joidenkin jäsenvaltioiden aloitteisiin, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa julkisten kulttuurilaitosten ylempien virkojen valintaprosessissa;

21.

toteaa, että kulttuurilla ja taiteella on ratkaiseva rooli kulttuurisen monimuotoisuuden ja osallistavien yhteiskuntien edistämisessä sekä kaikenlaisen syrjinnän torjumisessa;

22.

korostaa, että tämänhetkinen pandemia on korostanut digitaalisen ympäristön merkitystä ja lisännyt taiteilijoiden ja käyttäjien riippuvuutta määräävässä asemassa olevista digitaalisista alustoista; korostaa tässä yhteydessä avoimuuden lisäämisen tarvetta; muistuttaa, että tietyille taiteilijoille ja luovan työn tekijöille, jotka olivat riippuvaisia pääasiassa julkisista tapahtumista, tämä taloudellisen ajattelutavan muutos on haasteellinen tulojen vakauden kannalta; on huolissaan siitä, että tässä uudessa liiketoimintamallissa monet taiteilijat ja luovan työn tekijät eivät voi saada yhtä suuria tuloja kuin aikaisemmin, sillä määräävässä asemassa olevien suurten suoratoistoalustojen käytäntönä on tehdä kertaostosopimuksia, jolloin tekijät menettävät tekijänoikeudet teoksiinsa, ja tämä estää luovan työn tekijöitä saamasta asianmukaista ja oikeasuhteista korvausta; pyytää siksi komissiota arvioimaan tilannetta ja toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että tulot jaetaan asianmukaisesti ja oikeudenmukaisesti kaikille luovan työn tekijöille, taiteilijoille ja oikeudenhaltijoille;

23.

pitää myönteisenä komission alustavaa vaikutustenarviointia sekä itsenäisten ammatinharjoittajien keskitetystä sopimisesta äskettäin järjestettyä julkista kuulemista, jolla selvitetään mahdollisuutta poistaa kilpailulainsäädännön esteet itsenäisten ammatinharjoittajien ja freelancereiden keskitetyltä sopimiselta; kehottaa tässä yhteydessä komissiota soveltamaan mahdollisimman laajaa lähestymistapaa, jotta varmistetaan kaikkien itsellisten itsenäisten ammatinharjoittajien, myös taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden, pääsy kollektiivisten neuvottelujen piiriin; kehottaa komissiota arvioimaan edelleen nykyisiä valtiontukisääntöjä ja niiden soveltamista kulttuurialaan ja luoviin aloihin sekä mahdollisia tarpeita mukauttaa niitä; kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan kaikkien kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden järjestäytymisoikeuden ja edistämään kollektiivisia neuvotteluja;

24.

huomauttaa, että epätyypilliset työsuhteet (osa-aikaiset ja määräaikaiset työsopimukset, tilapäistyö ja taloudellisesti riippuvainen itsenäinen ammatinharjoittaminen) ovat yleisiä media- ja kulttuurialalla ja tämä johtaa usein taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työskentelyyn epävarmoissa työsuhteissa; korostaa, että kulttuurialan ja luovien alojen työoloja on parannettava kiireellisesti; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja asettamaan taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille vähimmäisvaatimukset, jotka liittyvät työoloihin, oikeudenmukaiseen korvaukseen ja sosiaaliturvaan, tunnustaen samalla kulttuurialan ja luovien toimialojen erityispiirteet, kuten kausityön ja luovuuden muuhun kuin rahaan perustuvan laadun;

25.

kehottaa komissiota ehdottamaan taiteilijan eurooppalaista asemaa, jossa vahvistetaan yhteiset puitteet kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yhteisille työoloille ja vähimmäisvaatimuksille kunnioittaen täysimääräisesti jäsenvaltioiden ja EU:n vastuita työmarkkinoista ja kulttuuripolitiikasta, hyväksymällä tai soveltamalla johdonmukaisia ja kattavia suuntaviivoja muun muassa sopimuksista, yhteisedustuksen ja -hallinnoinnin välineistä, sosiaaliturvasta, sairaus- ja työttömyysvakuutuksesta, eläkejärjestelmistä, välittömästä ja välillisestä verotuksesta, tullien ulkopuolisista esteistä ja tiedon epäsymmetrioista; pitää tässä yhteydessä hyvänä ensimmäisenä askeleena avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä jäsenvaltioiden välillä käytäviä tulevia keskusteluja taiteilijoiden asemasta; kehottaa perustamaan avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä työryhmän helpottamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä sekä helpottamaan taiteilijoiden työolojen parantamisessa saavutetun edistyksen seurantaa;

26.

kehottaa komissiota kartoittamaan jäsenvaltioiden nykyiset taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden määritelmät, jotta voidaan kehittää yhteinen käsitys, joka näkyisi EU:n päätöksenteossa ja kulttuurialan tilastoissa; toteaa, että määritelmässä olisi otettava huomioon kulttuurityön prosessisuuntautuneisuus ja tunnustettava luovan prosessin eri vaiheiden työvoimavaltaisuus; katsoo, että määritelmä olisi mukautettava myös vuonna 1980 annettuun Unescon suositukseen taiteilijan asemasta;

27.

kehottaa lisäämään kulttuurialan ja luovien alojen taitojen, pätevyyksien ja tutkintojen rajatylittävää siirrettävyyttä ja tunnustamista kulttuurialalla ja luovilla aloilla työskentelevien ihmisten liikkuvuuden helpottamiseksi;

28.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ammatillisen koulutuksen ohjelmia ja aloitteita kaikkien tekijöiden, esittäjien ja kulttuurialan luovan työn tekijöiden urakehityksen tukemiseksi ja erityisesti tukemaan heitä digitaalisten, yrittäjyyteen liittyvien ja muiden taitojen hankkimisessa, jotta he voivat hyötyä digitaalisista mahdollisuuksista tehdä tunnetuksi työtään ja tehdä yhteistyötä muiden taiteilijoiden kanssa;

29.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa edistää ja puolustaa taiteellista vapautta, jotta voidaan vaalia sananvapauden perusoikeutta ja varmistaa, että unionin kansalaiset voivat vapaasti nauttia taiteesta ja osallistua kulttuuriin, ja kehottaa komissiota määräämään seuraamuksia niille jäsenvaltioille, jotka eivät täytä velvoitteitaan; kehottaa komissiota tutkimaan aihetta enemmän ja laatimaan etenemissuunnitelman taiteellisen ilmaisunvapauden suojelun parantamiseksi Euroopassa; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään yhdessä jäsennellyn vuoropuhelun taiteilijoiden, oikeudellisten asiantuntijoiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kesken, jotta voidaan määrittää yhteiset normit taiteellisen ilmaisun vapaudelle ja laatia ja panna täytäntöön asiaa koskevia suuntaviivoja;

30.

pitää myönteisinä äskettäin annettuja neuvoston päätelmiä kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä, erityisesti vaatimusta oikeudenmukaisista ja kestävistä työmarkkinoista ja sosiaalisesta suojelusta kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisille sekä tarpeesta turvata taiteilijoiden tulot; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia pannakseen nämä päätelmät nopeasti täytäntöön;

31.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan taiteilijoille ja kulttuurialan työntekijöille sosiaalisen suojelun kattavan saatavuuden riippumatta heidän asemastaan, mukaan lukien työttömyyskorvauksen, terveydenhuollon ja eläkkeiden saatavuus; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan erityistoimia luovien ammattien eri luokkia varten, jotta voidaan puuttua epävakaisiin tuloihin, palkattomaan työhön ja epävarmoihin työsuhteisiin ja turvata vähimmäistulotaso;

32.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon marginalisoituneisiin ryhmiin kuuluvien taiteilijoiden erityislaatuisen tilanteen kaikkien asiaankuuluvien politiikkojen, rahoitusohjelmien ja toimien kehittämisessä ja poistamaan alalta kaikki sukupuolten tasa-arvon toteutumisen esteet erityisesti ottamalla käyttöön toimenpiteitä, jotka mahdollistavat kaikkien kulttuurialan työntekijöiden ja taiteilijoiden yhtäläiset mahdollisuudet, osallistumisen ja edustuksen;

33.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tukeaan kulttuurialalle ja luoville aloille vahvistamalla julkisia investointeja ja kannustamalla yksityisiin investointeihin kulttuurialalla ja luovilla aloilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että taiteilijoiden ja kaikkien kulttuurialan luovan työn tekijöiden on helpompi saada rahoitusta;

34.

kehottaa jäsenvaltioita monipuolistamaan kulttuurialan ja luovien alojen tukilähteitä ja varmistamaan, ettei nykyisiä määrärahoja leikata tai supisteta, koska ala kamppailee vieläkin edellisistä leikkauksista selvitäkseen;

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan julkisten avustusten ja lainojen saantia vähentämällä hallinnollista rasitusta haku- ja raportointiprosessien kaikissa vaiheissa ja varmistamaan avoimuuden; korostaa tarvetta edistää synergioita kaikkien niiden EU:n eri rahoitusjärjestelmien välillä, joista myönnetään erityisiä kulttuurialalle ja luoville aloille tarkoitettuja määrärahoja, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Luova Eurooppa -ohjelman, InvestEU-ohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, koheesiopolitiikan rahastojen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen välillä, jotta voidaan paremmin tukea taiteilijoita ja kulttuurialan työntekijöitä ja tarjota uusia, saatavilla olevia ja mahdollisuuksien mukaan säännöllisiä rahoitusvirtoja;

36.

korostaa, että on tärkeää ohjata riittävä osuus talouden elvytystoimista kulttuurialalle ja luoville aloille; kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuurin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin ja kohdentamaan vähintään kaksi prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineen määrärahoista kulttuuriin konkreettisilla osallistavilla toimilla, jotka ovat kaikkien saatavilla, niin että ketään ei jätetä jälkeen; on huolissaan siitä, että joidenkin jäsenvaltioiden esittämissä suunnitelmissa vaikuttaa siltä, että näille aloille on osoitettu pienempi prosenttiosuus tai niille ei ole kohdennettu lainkaan rahoitusta; kehottaa komissiota julkaisemaan tiedot suunnitelmissa osoitettujen varojen määristä ja käyttötarkoituksista, jotta voidaan varmistaa avoimuus ja helpottaa demokraattista valvontaa;

37.

muistuttaa, että on tärkeää tukea kaikkia kulttuurialoja, myös kulttuurivälitysalan ammatteja, joilla on keskeinen rooli yleisön ja taideteoksen tai -perinnön välisenä yhdyssiteenä ja jotka varmistavat kulttuurin saatavuuden ja levittämisen laajalle yleisölle;

38.

korostaa, että pandemia iski kulttuurialaan ja luoviin aloihin ensimmäisten joukossa ja että ala on kärsinyt pandemiasta eniten ja toipuu siitä viimeiseksi, sillä kulttuuritapahtumien ja -paikkojen kapasiteettirajoitusten vuoksi kulttuurialan ja luovien alojen elpymisen odotetaan olevan muun talouden elpymistä hitaampaa; korostaa, että kulttuurialan ja luovien alojen elpymisen on kuljettava käsi kädessä alan kestävään kehitykseen siirtymisen kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lyhyellä aikavälillä tukemaan koko kulttuuriekosysteemin elpymistä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kulttuurialan ja luovien alojen selviytymiskykyä, kilpailukykyä ja innovointia sekä vahvistamaan näitä aloja tarjoamalla oikeudenmukaista ja jäsenneltyä tukea kaikille, erityisesti heikoimmassa asemassa oleville toimijoille, ja edistämään työllistymismahdollisuuksia taiteilijoille, tekijöille, esittäjille, kulttuurialan työntekijöille ja kulttuurivälitysalan ammattilaisille tukemalla yhteistyötä alojen välillä sekä varmistamaan, että kulttuurialan ja luovien alojen sosioekonomista tilannetta seurataan kattavasti, jotta mahdollisia kriisejä voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti tulevaisuudessa ja tukea alojen digitaalista ja vihreää siirtymää;

39.

korostaa, että kaikki toimet, joilla edistetään kulttuurialan ja luovien alojen elpymistä, olisi suunnattava talouden elpymisen lisäksi myös taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työolojen parantamiseen sekä näiden työntekijöiden täydennyskoulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, jotta he voivat osallistua digitaaliseen aikakauteen ja maailmaan, sekä investoimiseen kulttuurialan ja luovien alojen vihreään innovointivoimaan, sillä nämä edistävät kestävyyttä ja ottavat varhaisessa vaiheessa käyttöön ja mahdollistavat murroksellisia teknologioita, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi; korostaa digitalisoinnin kulttuurialalle ja luoville aloille asettamia haasteita ja katsoo siksi, että liiketoimintamalleja on jatkuvasti mietittävä ja muotoiltava uudelleen, jotta voidaan kehittää massadataan, pilvipalveluihin, tieto- ja viestintätekniikkaan, tekoälyyn ja internetalustojen vahvaan rooliin perustuvia markkinalähtöisiä ratkaisuja; korostaa, että yleisötietojen ja sisällön suosittelua koskevien järjestelmien on oltava avoimia ja eurooppalaisten kulttuurialan ja luovien alojen oikeudenhaltijoiden saatavilla; korostaa siksi, että on tärkeää taata rahoitus kulttuurisisällön ja luovan sisällön ja eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitoinnille, säilyttämiselle ja verkossa saataville asettamiselle;

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään ja jakamaan luotettavia tietoja parhaista käytännöistä ja menetelmistä tuen jakamiseksi kulttuurialalle ja luoville aloille; kehottaa lisäksi vaihtamaan parhaita käytäntöjä tehokkaimmista tavoista jakaa elpymisrahoitusta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta varmistetaan mahdollisimman laaja kattavuus kulttuurialalla ja luovilla aloilla, jotta ketään taiteilijaa tai kulttuurialan työntekijää ei jätetä jälkeen;

41.

korostaa tekijöille ja esittäjille maksettavan korvauksen merkitystä sekä verkossa että sen ulkopuolella ja katsoo, että se on varmistettava edistämällä keskitettyä sopimista;

42.

kehottaa komissiota seuraamaan jatkuvasti kulttuurialaa ja luovia aloja tekemällä säännöllisesti tutkimuksia taiteilijoiden tilanteesta, jotta saadaan tarkkoja, luotettavia, ajantasaisia ja alakohtaisia tietoja Euroopan tasolla, jotta voidaan suunnitella vakaata päätöksentekoa, parantaa kulttuurialan ja luovien alojen kartoitusta ja valmistautua paremmin mahdollisiin tuleviin kriiseihin;

43.

pitää myönteisenä, että kriisin aikana monet työntekijöiden ja organisaatioiden kulttuuriekosysteemit ovat sopeutuneet uusiin digitaalisiin jakelumuotoihin ja omaksuneet innovatiivisia tapoja tavoittaa yleisönsä; huomauttaa kuitenkin, että digitaalinen osallistuminen ei saisi korvata henkilökohtaista kulttuurikokemusta;

44.

kannustaa edistämään tekoälyn kaltaisten uusien teknologioiden käyttöä, jotta taiteilijat voivat löytää uusia tapoja luoda ja levittää töitään ja hyötyä enemmän digitaalisen ympäristön tarjoamista mahdollisuuksista;

45.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 460, 21.12.2018, s. 12.

1

(2)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 28.

2

(3)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

3

(4)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152.

4

(5)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92.

5

(6)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

6

(7)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

7

(8)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

8

(9)  Tutkimus – ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union”, Euroopan parlamentti, unionin sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – Rakenne- ja koheesiopolitiikka, 1. helmikuuta 2021.

9

(10)  Katsaus – ”The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union”, Euroopan parlamentti, unionin sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – Rakenne- ja koheesiopolitiikka, 4. toukokuuta 2021.

10

(11)  Ernst & Young, ”Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”, tammikuu 2021.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/789, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, lähetystoimintaa harjoittavien organisaatioiden tiettyihin verkkolähetyksiin ja televisio- ja radio-ohjelmien edelleenlähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuden ja lähioikeuksien käyttämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja neuvoston direktiivin 93/83/ETY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 82).

12

---

Torstai 21. lokakuuta 2021

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

EU:n avoimuus covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan ja sen 4, 6 ja 9 artiklan, 15 artiklan 3 kohdan ja 122 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan ja sen 4, 6 ja 9 artiklan, 15 artiklan 3 kohdan ja 122 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3 ja 35 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3 ja 35 artiklan,

| — | ottaa huomioon Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) 31 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) 31 artiklan,

| — | ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen 72. täysistunnossa 28. toukokuuta 2019 annetun päätöslauselman lääkkeiden, rokotteiden ja muiden terveystuotteiden markkinoiden avoimuuden parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen 72. täysistunnossa 28. toukokuuta 2019 annetun päätöslauselman lääkkeiden, rokotteiden ja muiden terveystuotteiden markkinoiden avoimuuden parantamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tavaramerkistä 14. kesäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tavaramerkistä 14. kesäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2),

| — | ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6. marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6. marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (3),

| — | ottaa huomioon lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta 5. huhtikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta 5. huhtikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (4),

| — | ottaa huomioon covid-19-pandemian torjumista koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon covid-19-pandemian torjumista koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia covid-19-rokotteiden kehittämiseksi” (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia covid-19-rokotteiden kehittämiseksi” (COM(2020)0245),

| — | ottaa huomioon komission 18. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen hyväksyä sopimus jäsenvaltioiden kanssa covid-19-rokotteiden hankkimisesta jäsenvaltioiden puolesta ja siihen liittyvistä menettelytavoista sekä päätöksen liitteen (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen hyväksyä sopimus jäsenvaltioiden kanssa covid-19-rokotteiden hankkimisesta jäsenvaltioiden puolesta ja siihen liittyvistä menettelytavoista sekä päätöksen liitteen (C(2020)4192),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti sen tuomiot asioissa C-183/95 ja C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti sen tuomiot asioissa C-183/95 ja C-221/10 (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen tutkinnat ja aloitteet, joissa tarkastellaan EU:n hallinnon covid-19-pandemian vastaisten toimien avoimuutta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen tutkinnat ja aloitteet, joissa tarkastellaan EU:n hallinnon covid-19-pandemian vastaisten toimien avoimuutta (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 27. tammikuuta 2021 antaman päätöslauselman 2361 (2021) covid-19-rokotteista ja niihin liittyvistä eettisistä, oikeudellisista ja käytännön näkökohdista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 27. tammikuuta 2021 antaman päätöslauselman 2361 (2021) covid-19-rokotteista ja niihin liittyvistä eettisistä, oikeudellisista ja käytännön näkökohdista (8),

| — | ottaa huomioon Oviedon yleissopimuksen ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen pöytäkirjat (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Oviedon yleissopimuksen ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen pöytäkirjat (9),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomukset nro 1477/2020, nro 0062/2021 ja nro 0066/2021, joissa ilmaistaan huoli EU:n avoimuuden puutteesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomukset nro 1477/2020, nro 0062/2021 ja nro 0066/2021, joissa ilmaistaan huoli EU:n avoimuuden puutteesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa;

| B. | toteaa, että vastaanotetuissa vetoomuksissa pyydetään, että komission, jäsenvaltioiden ja lääketeollisuuden tekemien covid-19-rokotesopimusten kaikki yksityiskohdat ja niihin liittyvät potilastason kliinisten kokeiden tiedot julkaistaan nopeasti ja että patenttilain soveltaminen keskeytetään, jotta voidaan mahdollistaa rokotteiden nopea, oikeudenmukainen ja yleinen saatavuus kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vastaanotetuissa vetoomuksissa pyydetään, että komission, jäsenvaltioiden ja lääketeollisuuden tekemien covid-19-rokotesopimusten kaikki yksityiskohdat ja niihin liittyvät potilastason kliinisten kokeiden tiedot julkaistaan nopeasti ja että patenttilain soveltaminen keskeytetään, jotta voidaan mahdollistaa rokotteiden nopea, oikeudenmukainen ja yleinen saatavuus kaikkialla maailmassa;

| C. | katsoo, että covid-19-rokotteiden tutkimuksen, kehittämisen, ostamisen ja jakelun kaikkien yksityiskohtien täysi avoimuus on perusedellytys sille, että voidaan lisätä kansalaisten luottamusta rokotteisiin ja siihen, miten toimielimet ovat käyttäneet valtavan määrän julkisia varoja; katsoo, että nykyajan vakavimman kansanterveyskriisin yhteydessä avoimuuden puute loukkaa kansalaisten tiedonsaantioikeutta ja johtaa epävarmuuteen, disinformaation leviämiseen ja kasvavaan rokotusvastaisuuden riskiin ja heikentää siten nopeita ja tehokkaita toimia pandemian torjumiseksi; katsoo, että avoimuus on covid-19-rokotteita koskevan EU:n strategian onnistumisen peruspilari; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että covid-19-rokotteiden tutkimuksen, kehittämisen, ostamisen ja jakelun kaikkien yksityiskohtien täysi avoimuus on perusedellytys sille, että voidaan lisätä kansalaisten luottamusta rokotteisiin ja siihen, miten toimielimet ovat käyttäneet valtavan määrän julkisia varoja; katsoo, että nykyajan vakavimman kansanterveyskriisin yhteydessä avoimuuden puute loukkaa kansalaisten tiedonsaantioikeutta ja johtaa epävarmuuteen, disinformaation leviämiseen ja kasvavaan rokotusvastaisuuden riskiin ja heikentää siten nopeita ja tehokkaita toimia pandemian torjumiseksi; katsoo, että avoimuus on covid-19-rokotteita koskevan EU:n strategian onnistumisen peruspilari;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan lääkevirasto (EMA) toteuttaa poikkeuksellisia toimenpiteitä maksimoidakseen hyväksyttyjä tai arvioitavina olevia covid-19-hoitoja ja -rokotteita koskevien sääntelytoimiensa avoimuuden, mukaan lukien lääkevirastolle myyntilupahakemuksissa toimitettujen kliinisten tutkimusraporttien julkaiseminen; ottaa huomioon, että EMA:n toteuttamilla toimenpiteillä pyritään vastaamaan suureen tiedonjanoon ja tukemaan covid-19-lääkkeitä koskevaa maailmanlaajuista tutkimusta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan lääkevirasto (EMA) toteuttaa poikkeuksellisia toimenpiteitä maksimoidakseen hyväksyttyjä tai arvioitavina olevia covid-19-hoitoja ja -rokotteita koskevien sääntelytoimiensa avoimuuden, mukaan lukien lääkevirastolle myyntilupahakemuksissa toimitettujen kliinisten tutkimusraporttien julkaiseminen; ottaa huomioon, että EMA:n toteuttamilla toimenpiteillä pyritään vastaamaan suureen tiedonjanoon ja tukemaan covid-19-lääkkeitä koskevaa maailmanlaajuista tutkimusta;

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2021 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana lääkeyhtiöt eivät täyttäneet rokotteiden toimittamista koskevia sitoumuksiaan, mikä aiheutti merkittäviä viivästyksiä rokotusprosessissa jäsenvaltioissa ja muodosti siten vakavan uhkan kansanterveydelle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2021 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana lääkeyhtiöt eivät täyttäneet rokotteiden toimittamista koskevia sitoumuksiaan, mikä aiheutti merkittäviä viivästyksiä rokotusprosessissa jäsenvaltioissa ja muodosti siten vakavan uhkan kansanterveydelle;

| F. | toteaa, että covid-19-rokotteiden ostamisen ja jakelun avoimuus luo perustan rokotteita koskevalle yhteistyölle Euroopassa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että covid-19-rokotteiden ostamisen ja jakelun avoimuus luo perustan rokotteita koskevalle yhteistyölle Euroopassa;

| G. | ottaa huomioon, että yli 200 000 kansalaista on jo tukenut eurooppalaista kansalaisaloitetta ”ei voitontavoittelua pandemian keskellä”, jossa vaaditaan, että ”tiedot tuotantokustannuksista, julkisista tuista sekä rokotteiden ja lääkkeiden tehokkuudesta ja turvallisuudesta tulee olla julkisia ja viranomaisten ja lääkeyhtiöiden väliset sopimukset tulee tehdä julkisiksi”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että yli 200 000 kansalaista on jo tukenut eurooppalaista kansalaisaloitetta ”ei voitontavoittelua pandemian keskellä”, jossa vaaditaan, että ”tiedot tuotantokustannuksista, julkisista tuista sekä rokotteiden ja lääkkeiden tehokkuudesta ja turvallisuudesta tulee olla julkisia ja viranomaisten ja lääkeyhtiöiden väliset sopimukset tulee tehdä julkisiksi”;

| H. | katsoo, että covid-19-pandemian käsittely on kaikille jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille testi, joka vaikuttaa reagointiin mahdollisiin tuleviin terveysuhkiin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että covid-19-pandemian käsittely on kaikille jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille testi, joka vaikuttaa reagointiin mahdollisiin tuleviin terveysuhkiin;

| I. | toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot ovat velvoitettuja toimimaan niin avoimesti ja lähellä kansalaisia kuin mahdollista neuvotellessaan covid-19-rokotesopimuksista lääketeollisuuden kanssa; toteaa, että komissio kieltäytyy julkistamasta asiantuntijoiden nimiä tai edes niitä seitsemää jäsenvaltiota, joiden edustajat kuuluvat yhteiseen neuvotteluryhmään; katsoo, että demokraattinen vastuuvelvollisuus on edellytys sille, että EU:n rokotestrategia on vaikuttavassa ja uskottavassa roolissa maailmanlaajuisissa rokotustoimissa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot ovat velvoitettuja toimimaan niin avoimesti ja lähellä kansalaisia kuin mahdollista neuvotellessaan covid-19-rokotesopimuksista lääketeollisuuden kanssa; toteaa, että komissio kieltäytyy julkistamasta asiantuntijoiden nimiä tai edes niitä seitsemää jäsenvaltiota, joiden edustajat kuuluvat yhteiseen neuvotteluryhmään; katsoo, että demokraattinen vastuuvelvollisuus on edellytys sille, että EU:n rokotestrategia on vaikuttavassa ja uskottavassa roolissa maailmanlaajuisissa rokotustoimissa;

| J. | ottaa huomioon, että yhteiskunta altistuu väärälle tiedolle ja että covid-19-rokotteiden ostamisesta ja jakelusta annetaan usein ristiriitaista ja harhaanjohtavaa tietoa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhteiskunta altistuu väärälle tiedolle ja että covid-19-rokotteiden ostamisesta ja jakelusta annetaan usein ristiriitaista ja harhaanjohtavaa tietoa;

| K. | toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot ovat julkaisseet vain ennakkohankintasopimusten ja ostosopimusten muokatut versiot, joissa olennainen tieto on peitetty tai se puuttuu, mikä aiheuttaa yhteiskunnassa tarpeetonta avoimuuden ja luottamuksen puutetta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot ovat julkaisseet vain ennakkohankintasopimusten ja ostosopimusten muokatut versiot, joissa olennainen tieto on peitetty tai se puuttuu, mikä aiheuttaa yhteiskunnassa tarpeetonta avoimuuden ja luottamuksen puutetta;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on oikeus saada EU:n toimielimiltä ja muista virallisista lähteistä todellisia ja totuudenmukaisia tietoja pandemian hallinnasta ja covid-19:n torjunnasta; ottaa huomioon, että kaikilla EU:n viranomaisilla on velvollisuus toimittaa näitä tietoja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on oikeus saada EU:n toimielimiltä ja muista virallisista lähteistä todellisia ja totuudenmukaisia tietoja pandemian hallinnasta ja covid-19:n torjunnasta; ottaa huomioon, että kaikilla EU:n viranomaisilla on velvollisuus toimittaa näitä tietoja;

| M. | toteaa, että EU on rahoittanut suuren osan rokotteiden tutkimuksesta ja kehityksestä, helpottanut lääkeyhtiöiden työtä riskejä poistavilla ennakkoinvestoinneilla, antanut ehdollisia hyväksyntöjä, tukenut valmistuskapasiteettia ja ostanut rokotteita veronmaksajien rahoilla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU on rahoittanut suuren osan rokotteiden tutkimuksesta ja kehityksestä, helpottanut lääkeyhtiöiden työtä riskejä poistavilla ennakkoinvestoinneilla, antanut ehdollisia hyväksyntöjä, tukenut valmistuskapasiteettia ja ostanut rokotteita veronmaksajien rahoilla;

| N. | toteaa, että Euroopan unionin tuomioistuin tunnustaa yleisen periaatteen, jonka mukaan kansanterveyden suojelu on kiistämättä asetettava etusijalle taloudellisiin seikkoihin nähden; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Euroopan unionin tuomioistuin tunnustaa yleisen periaatteen, jonka mukaan kansanterveyden suojelu on kiistämättä asetettava etusijalle taloudellisiin seikkoihin nähden;

| O. | toteaa, että komission on asianmukaisesti ja tehokkaasti kerrottava parlamentille kaikista covid-19-rokotteiden tutkimukseen, kehitykseen, jakeluun, käyttöönottoon ja niitä koskeviin neuvotteluihin liittyvistä vaikutuksista unionin talousarvioon, jotta parlamentti voi käyttää täysimääräisesti oikeuttaan valvoa unionin talousarvion toteuttamista; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että komission on asianmukaisesti ja tehokkaasti kerrottava parlamentille kaikista covid-19-rokotteiden tutkimukseen, kehitykseen, jakeluun, käyttöönottoon ja niitä koskeviin neuvotteluihin liittyvistä vaikutuksista unionin talousarvioon, jotta parlamentti voi käyttää täysimääräisesti oikeuttaan valvoa unionin talousarvion toteuttamista;

| P. | ottaa huomioon, että suurin osa lääkeyhtiöistä, jotka ovat osallistuneet covid-19-rokotteiden kehittämistä koskevaan EU:n strategiaan, ei ole vielä toimittanut potilastason kliinisten kokeiden tietoja ja että nämä tiedot julkaistaan vasta vuoden 2022 puolivälin jälkeen ja vuoden 2023 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että suurin osa lääkeyhtiöistä, jotka ovat osallistuneet covid-19-rokotteiden kehittämistä koskevaan EU:n strategiaan, ei ole vielä toimittanut potilastason kliinisten kokeiden tietoja ja että nämä tiedot julkaistaan vasta vuoden 2022 puolivälin jälkeen ja vuoden 2023 loppuun mennessä;

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies teki kuusi kuukautta kestäneen tutkimuksen (10), jossa tarkasteltiin Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) toimintaa covid-19-kriisin aikana, ja siinä havaittiin puutteita ECDC:n avoimuuskäytännöissä, mukaan lukien data, joka muodostaa perustan sen riskinarvioinnille ja vuorovaikutukselle kansainvälisten kumppanien, kuten WHO:n ja Kiinan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen, kanssa; toteaa, että oikeusasiamies teki joukon ehdotuksia, jotka antavat mahdollisuuden covid-19-rokotteita koskevien ECDC:n toimien parempaan julkiseen valvontaan ja ymmärtämiseen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies teki kuusi kuukautta kestäneen tutkimuksen (10), jossa tarkasteltiin Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) toimintaa covid-19-kriisin aikana, ja siinä havaittiin puutteita ECDC:n avoimuuskäytännöissä, mukaan lukien data, joka muodostaa perustan sen riskinarvioinnille ja vuorovaikutukselle kansainvälisten kumppanien, kuten WHO:n ja Kiinan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen, kanssa; toteaa, että oikeusasiamies teki joukon ehdotuksia, jotka antavat mahdollisuuden covid-19-rokotteita koskevien ECDC:n toimien parempaan julkiseen valvontaan ja ymmärtämiseen;

| R. | ottaa huomioon, että lääkkeiden hintojen luottamuksellisuus on käytäntö, joka voi johtaa sisämarkkinoiden hajanaisuuteen jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että lääkkeiden hintojen luottamuksellisuus on käytäntö, joka voi johtaa sisämarkkinoiden hajanaisuuteen jäsenvaltioiden tasolla;

| S. | katsoo, että maailmanlaajuisen rokotuskattavuuden nopeuttamista covid-19-tautia vastaan olisi pidettävä kansanterveyden prioriteettina; katsoo, että sen tämänhetkinen tahti ei riitä estämään pandemian pahenemista, joka johtuu tarttuvammista covid-19-muunnoksista ja uusista ja vielä vaarallisemmista muunnoksista, jotka voivat välttää nykyisten covid-19-rokotteiden tarjoaman immuunisuojan; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että maailmanlaajuisen rokotuskattavuuden nopeuttamista covid-19-tautia vastaan olisi pidettävä kansanterveyden prioriteettina; katsoo, että sen tämänhetkinen tahti ei riitä estämään pandemian pahenemista, joka johtuu tarttuvammista covid-19-muunnoksista ja uusista ja vielä vaarallisemmista muunnoksista, jotka voivat välttää nykyisten covid-19-rokotteiden tarjoaman immuunisuojan;

1.

huomauttaa yhteisen, nopean ja tehokkaan toiminnan tärkeydestä covid-19-pandemian torjunnassa Euroopan unionissa ja osana kansainvälistä yhteisöä ja toteaa EU:lla olevan erityisen vastuun varmistaa covid-19-rokotteiden oikeudenmukainen ja yleinen saatavuus;

2.

ilmaisee syvän huolensa siitä, että komissio, jäsenvaltiot ja lääkeyhtiöt eivät toimi avoimesti covid-19-rokotteiden kehityksessä, ostamisessa ja jakelussa erityisesti kun otetaan huomioon tehtyjen sopimusten jatkuvat rikkomiset;

3.

korostaa rajoituksia, joita parlamentti on toisena lainsäätäjänä joutunut kohtaamaan komission hyväksymän rokotestrategian vaikeaselkoisuuden vuoksi, sillä se on estänyt parlamenttia valvomasta tehokkaasti rokotteiden osto- ja jakeluprosessia, mikä on mitätöinyt sen mahdollisuuden valvoa unionin talousarvion asianmukaista soveltamista;

4.

korostaa tarvetta vahvistaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa, jotta ymmärretään paremmin heidän aidot huolensa ja epäilynsä rokotuksista; kehottaa komissiota parantamaan kansalaisille suunnattua viestintäänsä covid-19-rokotteita koskevasta EU:n strategiasta ja tekemään siitä selkeän, avoimen ja tiukan, jotta voidaan täyttää EU:n kansalaisten oikeus saada suoraan heidän terveyteensä liittyviä tietoja, mukaan lukien kriteerit, joiden mukaan jotkin rokotteet valitaan toisten sijasta;

5.

kehottaa komissiota esittämään tulevia yhteisiä rokotehankintoja koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa on selkeät säännökset avoimuudesta ja toimivallan jakamisesta EU:n toimielinkehyksen toimijoiden ja jäsenvaltioiden kesken sekä tulevista covid-19-hoitomuodoista ja harvinaisia sairauksia koskevista hoitomuodoista Euroopan lääkestrategian puitteissa; kehottaa komissiota tarkistamaan hintasalaisuutta koskevien sopimusten ehtoja, jotta voidaan puuttua EU:n sisämarkkinoiden nykyiseen hajanaisuuteen;

6.

kehottaa komissiota ilmoittamaan, ketkä ovat olleet jäseninä ryhmissä, jotka ovat neuvotelleet covid-19-rokotteiden ennakkohankinta- ja ostosopimuksista lääkeyhtiöiden kanssa; pyytää komissiota selventämään neuvotteluryhmän jäsenten valintakriteerejään;

7.

kehottaa komissiota ottamaan komission ja parlamentin välisen covid-19-yhteysryhmän, josta komission puheenjohtaja ilmoitti helmikuussa 2021 (11), mukaan tulevien sopimusten hyväksymistä koskevaan päätöksentekoprosessiin, jotta varmistetaan neuvotteluprosessin suurempi avoimuus; pyytää, että tälle ryhmälle toimitetaan viikoittain päivitettyjä tietoja, mukaan lukien yksityiskohtainen selvitys rokotteiden tuotannosta, tuonnista, viennistä ja annosennusteista;

8.

kehottaa komissiota varmistamaan täyden avoimuuden julkaisemalla ennakkohankinta- ja ostosopimusten muokkaamattomat versiot viipymättä, ja julkistamaan erityisesti seuraavat yksityiskohdat: rokotteiden kehittämiseen tehtyjen julkisten investointien määrä, komission kullekin rokotteen kehittäjälle suorittamat ennakkomaksut ja toimituksen jälkeiset maksut sekä yksityiskohtaiset tiedot näiden varojen jakautumisesta rokotteiden kehittämiseen ja tuotantoon, yksityiskohtaiset tiedot rokotteiden tutkimuksen, kehittämisen ja tuotannon kustannusten jakamisesta julkisten ja yksityisten sijoittajien kesken, kullekin maalle osoitettujen ja toimitettavien rokoteannosten lukumäärä vuosineljännestä kohden, rokoteannoksen yksikköhinta, käytettävissä olevien tuotantopaikkojen määrä ja sijainti, yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista jatkohankinnoista, vastuu- ja korvausjärjestelmät kaikille rokotusten mahdollisesti aiheuttamille haitoille, sopimusrikkomusten tai toimitusviivästysten seuraamukset, tiedot teollis- ja tekijänoikeuksien mahdollisesta jakamisesta, erityisesti se, onko komissiolla vaikutusvaltaa teollis- ja tekijänoikeuksiin rokotteiden kehittämisprosessiin tekemiensä alkuinvestointien vuoksi, sekä kaikki muut asiaan liittyvät tiedot, joilla voi olla merkitystä yleisölle, Euroopan lääkeviraston ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten rooli sopimusmääräysten määrittämisessä, sekä yksityiskohtaiset tiedot teknologian siirroista ja lahjoituksista kolmansiin maihin sekä kaikki asiaan liittyvät tiedot, joilla voi olla merkitystä yleisölle;

9.

kehottaa komissiota ilmoittamaan kunkin valmistajan rokoteannoksen hinnan ja antamaan yksityiskohtaisia tietoja hankintastrategiastaan, koska rokotteiden hinnat vaihtelevat suuresti valmistajien välillä;

10.

kehottaa komissiota asettamaan lääkeyhtiöiden kanssa käytävien tulevien neuvottelujen ehdoksi sen, että julkaistaan kaikki yleisen edun mukaiset tiedot tulevista covid-19-rokotesopimuksista ja niiden noudattamisesta samoin kuin sopimuksista, jotka koskevat muiden covid-19-teknologioiden ostamista;

11.

arvostelee komission päätöstä pidättäytyä käyttämästä SEUT 168 artiklan mukaista tavallista lainsäätämisjärjestystä terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan uuden EU:n viranomaisen (HERA) perustamisessa, minkä vuoksi komissio ei ole perustaessaan luonut siitä täysivaltaista riippumatonta virastoa, jolla on valtuudet suojella yleistä etua ja jota valvotaan yhtä tiukasti kuin muita EU:n virastoja; pitää valitettavana komission valitsemaa lähestymistapaa, jonka seurauksena parlamentti on suljettu viranomaisen työn valvonnan ulkopuolelle ja jota voidaan pitää jälleen yhtenä puutteena, joka heikentää julkisten menojen ja päätöksenteon avoimuutta ja vastuunalaisuutta kansanterveyden alalla;

12.

kehottaa komissiota julkistamaan lääkeyritysten mahdolliset sopimusrikkomukset sekä niiden taustalla olevat syyt ja hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä määrätäkseen seuraamuksia mahdollisista rikkomuksista tai perusteettomista viivästyksistä;

13.

kehottaa komissiota antamaan parlamentille yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten sopimuksen tehneet yritykset ovat käyttäneet EU:n maksuja, mukaan lukien maksujen määrittämisen menetelmät sekä niiden hallinnoinnin ja todentamisen keinot; kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisesti kaikki covid-19-rokotteiden kehittämistä koskevan EU:n strategian talousarviovaikutukset;

14.

kehottaa komissiota varmistamaan, että sopimuksen tehneet yritykset antavat mahdollisia covid-19-rokotteita koskevien kliinisten kokeiden kaikki tulokset ja protokollat mahdollisimman pian riippumattomien tieteellisten asiantuntijoiden arvioitavaksi EMA:n asiantuntijoiden lisäksi, mukaan luettuina tilastoanalyysisuunnitelmat, kliiniset tutkimukset ja raportit; huomauttaa, että jos kliinisten kokeiden aikana havaitaan vakavia ja/tai toistuvia sivuvaikutuksia, näistä tapauksista olisi ilmoitettava välittömästi;

15.

kehottaa komissiota varmistamaan, että sopimuksen tehneet yritykset julkaisevat lääketurvatoiminnan raporttien datan täysin asianomaisten potilaiden henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen mukaisesti, ja edistämään ja seuraamaan rokotteiden antamisen yhteydessä ilmenevien haittavaikutusten julkista valvontaa;

16.

kehottaa komissiota tutkimaan rokotesopimusten avoimuuden tason, kansalaisten EU:n rokotestrategiaa kohtaan tunteman luottamuksen ja disinformaatiolle altistumisen tason välistä korrelaatiota, jotta voidaan puuttua rokotevastaisuuden syihin;

17.

kehottaa komissiota suorittamaan ja julkaisemaan arvioinnin covid-19-rokotteiden kehittämistä koskevasta EU:n strategiasta ja sitä koskevasta yleisölle tiedottamisesta, tarkistamaan kaikki osatekijät yksityiskohtaisesti ja antamaan suosituksia tulevien eurooppalaisten yhteishankintojen puitteiksi erityisesti avoimuuden osalta;

18.

kehottaa komissiota osoittamaan edelleen solidaarisuutta muille maailman maille, erityisesti naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille, ja tukemaan niiden pyrkimyksiä ehkäistä ja torjua covid-19-virusta;

19.

korostaa, että komission on taattava, että covid-19-rokotteita pidetään kaikkia hyödyttävänä globaalina julkishyödykkeenä ja varmistettava, että niitä on yleisesti saatavilla; korostaa, että tämä näkökohta on otettava huomioon myös kaikissa siihen liittyvissä sopimuksissa, jotka tehdään lääkeyhtiöiden kanssa, sisällyttämällä niihin mahdollisimman vahvat takeet covid-19-rokotteiden saatavuudesta, käyttömahdollisuuksista ja kohtuuhintaisuudesta; tukee maailmanlaajuisia ponnisteluja covid-19-rokotteiden, -laitteiden ja -hoitojen saattamiseksi kaikkien maiden, myös kehitysmaiden, saataville; korostaa, että on erittäin tärkeää siirtää teknologiaa ja viedä olennaisia komponentteja kolmansiin maihin covid-19-rokotteiden tuotannon ja jakelun laajentamiseksi maailmanlaajuisesti, jotta voidaan nopeuttaa rokotusvauhtia kaikkialla maailmassa ja estää siten kuolemantapausten ja sairaalahoitoon johtavien tapausten lisääntyminen ja covid-19-muunnosten leviäminen; toteaa, että tuotantokapasiteetti on rokotesaatavuuden keskeinen este; korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä mRNA-teknologiayritysten kanssa uusien covid-19-rokotteiden ja -laitteiden tuotantopaikkojen perustamiseksi ja lisätä EU:n ja Yhdysvaltain osallistumista COVAX-aloitteeseen siten, että kaikista tiettynä ajanjaksona tehdyistä lahjoituksista ilmoitetaan avoimesti, jotta voidaan pelastaa ihmishenkiä maissa, jotka ovat jääneet rokotteiden jakelun ulkopuolelle;

20.

kehottaa komissiota varmistamaan, että lääkeyhtiöt jakavat osaamisensa ja datansa Maailman terveysjärjestön covid-19-teknologian tietovarannon (C-TAP) kautta ja että ne käyttävät kaikkia saatavilla olevia vaihtoehtoja maailmanlaajuisen tuotannon ja jakelun lisäämiseksi, mukaan lukien yhteistyö muiden yritysten kanssa kehitys- ja jakeluprosesseissa;

21.

uskoo vakaasti, että oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen OI/3/2020/TE jälkeen tehdyt ehdotukset ECDC:n työn ja sen avoimuuskäytäntöjen parantamiseksi on pantava täysimääräisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan vahvistaa kansalaisten luottamusta EU:n covid-19-rokotusstrategiaan, kun otetaan huomioon ECDC:n keskeinen rooli covid-19-rokotteita koskevien tärkeiden tietojen keräämisessä ja julkistamisessa;

22.

kehottaa komissiota julkaisemaan ja arvioimaan EU:n globaalin strategian, jolla varmistetaan rokotteiden nopea ja tasapuolinen maailmanlaajuinen jakelu, mukaan lukien sen osallistuminen COVAX-aloitteeseen, C-TAP-ohjelmaan ja rokotteiden tuotantoon tarvittavien materiaalien rajatylittävään tarjontaan, sekä tuotantokapasiteetin lisäämistä koskevan strategiansa ja maiden välistä annosten jakamista koskevat kriteerit;

23.

kehottaa komissiota asettamaan rokotteiden nopean ja tasapuolisen maailmanlaajuisen saatavuuden yhdeksi EU:n päätavoitteista, kun se allekirjoittaa tulevia sopimuksia lääkeyhtiöiden kanssa, ja käyttämään teollis- ja tekijänoikeuksia ja yksinoikeudettomia lisenssejä, hintoja ja parhaita käytäntöjä koskevia lausekkeita keinoina tehostaa rokotteiden tuotantoa ja jakelua;

24.

kehottaa komissiota vahvistamaan asianmukaisten kanavien kautta vuoropuhelua kehitysmaiden kanssa, jotta voidaan tutkia ja ymmärtää haasteita ja vaikeuksia, joita ne kohtaavat covid-19-rokotteiden tuotannossa, jotta niille voidaan tarjota tarvittavat keinot covid-19-rokotteiden tuotannon mahdollistamiseksi alueellaan ja siten torjua pandemiaa tehokkaammin maailmanlaajuisesti;

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 154, 16.6.2017, s. 1.

1

(2)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

3

(4)  EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1.

4

(5)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

5

(6)  Tuomioistuimen tuomio 17. heinäkuuta 1997, Affish BV v. Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, 43 kohta, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Affish BV

Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees

tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 19. huhtikuuta 2012, Artegodan v. komissio, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

Artegodan

komissio

(7)  Yleiskatsaus: https://www.ombudsman.europa.eu/fi/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Euroopan oikeusasiamiehen strateginen tutkimus OI/3/2020/TE siitä, miten ECDC keräsi ja välitti tietoja covid-19-kriisin aikana.

10

(11)  Euroopan komissio, puheenjohtaja von der Leyenin puhe Euroopan parlamentin täysistunnossa EU:n covid-19-rokotusstrategian tilanteesta, 10. helmikuuta 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 192 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 192 artiklan,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (2),

| — | ottaa huomioon komission 20. toukokuuta 2020 antaman tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuvasta biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. toukokuuta 2020 antaman tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuvasta biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (4),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (5),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ilmanlaatua koskevien direktiivien täytäntöönpanosta: direktiivi 2004/107/EY ja direktiivi 2008/50/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ilmanlaatua koskevien direktiivien täytäntöönpanosta: direktiivi 2004/107/EY ja direktiivi 2008/50/EY (6),

| — | ottaa huomioon petrokemikaalien tulevaisuudesta vuonna 2018 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”The Future of the Petrochemicals: Towards a more sustainable chemicals industry”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon petrokemikaalien tulevaisuudesta vuonna 2018 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”The Future of the Petrochemicals: Towards a more sustainable chemicals industry”,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 julkaistun YK:n ympäristöohjelman päästökuiluraportin sekä sen 20. marraskuuta 2019 julkaistun ensimmäisen yhteenvetokertomuksen fossiilisten polttoaineiden tuotannosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 julkaistun YK:n ympäristöohjelman päästökuiluraportin sekä sen 20. marraskuuta 2019 julkaistun ensimmäisen yhteenvetokertomuksen fossiilisten polttoaineiden tuotannosta,

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisesta metaanipäästöarviosta 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisesta metaanipäästöarviosta 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”,

| — | ottaa huomioon energia-alan etenemissuunnitelmasta 18. toukokuuta 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energia-alan etenemissuunnitelmasta 18. toukokuuta 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”Air quality in Europe – 2020 report”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”Air quality in Europe – 2020 report”,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuonna 2019 julkaiseman maailmanlaajuisen arviointiraportin ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services” sekä sen vuonna 2020 julkaiseman seminaariraportin ”Workshop Report on Biodiversity and pandemics”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuonna 2019 julkaiseman maailmanlaajuisen arviointiraportin ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services” sekä sen vuonna 2020 julkaiseman seminaariraportin ”Workshop Report on Biodiversity and pandemics”,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2020 annetun Euroopan komission johtavien tieteellisten neuvonantajien ryhmän tieteellisen lausunnon ”Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2020 annetun Euroopan komission johtavien tieteellisten neuvonantajien ryhmän tieteellisen lausunnon ”Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0277/2021),

| A. | ottaa huomioon, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, joka on hiilidioksidia 80 kertaa voimakkaampi 20 vuoden ajanjaksolla, mikä tekee siitä toiseksi haitallisimman kasvihuonekaasun, sekä alailmakehän otsonin (O3) muuttuva epäpuhtauden esiaste, joka aiheuttaa noin neljäsosan nykyisestä ilmaston lämpenemistä (7); ottaa huomioon, että EU:ssa maatalouden osuus on 10 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) maailmanlaajuisessa metaanipäästöjen arviointiraportissa mallinnetuissa kehityskuluissa ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttää merkittävää metaanipäästöjen vähentämistä, jotta ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteella ei ylitetä tai ylitetään vain rajallisesti; ottaa huomioon, että UNEPin mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen jopa 45 prosentilla vähentää ilmaston lämpenemistä lähes 0,3 celsiusasteella 2040-lukuun mennessä ja täydentää kaikkia pitkän aikavälin ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, joka on hiilidioksidia 80 kertaa voimakkaampi 20 vuoden ajanjaksolla, mikä tekee siitä toiseksi haitallisimman kasvihuonekaasun, sekä alailmakehän otsonin (O3) muuttuva epäpuhtauden esiaste, joka aiheuttaa noin neljäsosan nykyisestä ilmaston lämpenemistä (7); ottaa huomioon, että EU:ssa maatalouden osuus on 10 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) maailmanlaajuisessa metaanipäästöjen arviointiraportissa mallinnetuissa kehityskuluissa ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttää merkittävää metaanipäästöjen vähentämistä, jotta ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteella ei ylitetä tai ylitetään vain rajallisesti; ottaa huomioon, että UNEPin mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen jopa 45 prosentilla vähentää ilmaston lämpenemistä lähes 0,3 celsiusasteella 2040-lukuun mennessä ja täydentää kaikkia pitkän aikavälin ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia;

| B. | ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa se toteaa, että fossiilisten polttoaineiden metaanipäästöjä olisi ilmastoneutraaliuden skenaarion mukaisesti vähennettävä 75 prosenttia vuosina 2020–2030; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa se toteaa, että fossiilisten polttoaineiden metaanipäästöjä olisi ilmastoneutraaliuden skenaarion mukaisesti vähennettävä 75 prosenttia vuosina 2020–2030;

| C. | toteaa, että suuri osa kustannustehokkaimmista metaanipäästövähennyksistä voidaan saavuttaa energia-alalla; ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöjen arviointiraportin mukaan metaanipäästöjä voidaan vähentää 45 prosentilla tämän vuosikymmenen loppuun mennessä ja olemassa olevia tekniikoita hyödyntämällä näitä päästöjä on mahdollista vähentää nopeasti, merkittävästi ja hyvin alhaisin kustannuksin; ottaa huomioon, että Kansainvälisen energiajärjestön Methane Tracker -raportin mukaan energia-alan metaanipäästöistä voidaan vähentää noin 40 prosenttia ilman nettokustannuksia etupäässä korjaamalla metaanivuotoja ja poistamalla metaanipäästöt fossiilisten polttoaineiden alalla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että suuri osa kustannustehokkaimmista metaanipäästövähennyksistä voidaan saavuttaa energia-alalla; ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöjen arviointiraportin mukaan metaanipäästöjä voidaan vähentää 45 prosentilla tämän vuosikymmenen loppuun mennessä ja olemassa olevia tekniikoita hyödyntämällä näitä päästöjä on mahdollista vähentää nopeasti, merkittävästi ja hyvin alhaisin kustannuksin; ottaa huomioon, että Kansainvälisen energiajärjestön Methane Tracker -raportin mukaan energia-alan metaanipäästöistä voidaan vähentää noin 40 prosenttia ilman nettokustannuksia etupäässä korjaamalla metaanivuotoja ja poistamalla metaanipäästöt fossiilisten polttoaineiden alalla;

| D. | ottaa huomioon, että parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto on todennut metaanipäästöjen olevan peräisin monilta eri aloilta, muun muassa maataloudesta, jätteistä ja energia-alalta, ja metaanin sekoittuvan ilmakehässä tehokkaasti muiden kaasujen kanssa, mikä vaikeuttaa sen mittaamista ja siitä raportointia; katsoo, että hiilidioksidipäästöihin verrattuna metaanipäästöjä koskeviin tietoihin, pois lukien metsien käyttöön ja muuhun maankäyttöön liittyvät päästöt, liittyy huomattavasti enemmän epävarmuutta; ottaa huomioon, että tuoreiden tutkimusten mukaan ihmisen toiminnasta aiheutuvat globaalit fossiiliset metaanipäästöt on arvioitu noin 25–40 prosenttia liian alhaisiksi (8); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto on todennut metaanipäästöjen olevan peräisin monilta eri aloilta, muun muassa maataloudesta, jätteistä ja energia-alalta, ja metaanin sekoittuvan ilmakehässä tehokkaasti muiden kaasujen kanssa, mikä vaikeuttaa sen mittaamista ja siitä raportointia; katsoo, että hiilidioksidipäästöihin verrattuna metaanipäästöjä koskeviin tietoihin, pois lukien metsien käyttöön ja muuhun maankäyttöön liittyvät päästöt, liittyy huomattavasti enemmän epävarmuutta; ottaa huomioon, että tuoreiden tutkimusten mukaan ihmisen toiminnasta aiheutuvat globaalit fossiiliset metaanipäästöt on arvioitu noin 25–40 prosenttia liian alhaisiksi (8);

| E. | ottaa huomioon, että EU:ssa ei ole toimintapolitiikkaa, jolla määritettäisiin nimenomaisesti toimenpiteitä metaanipäästöjen vähentämiseksi monialaisella tavalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:ssa ei ole toimintapolitiikkaa, jolla määritettäisiin nimenomaisesti toimenpiteitä metaanipäästöjen vähentämiseksi monialaisella tavalla;

| F. | ottaa huomioon, että metaani on haitallista alailmakehän otsonia (O3) muodostava kaasu ja lisää ilman saastumista; toteaa, että ilman saastuminen on suurin yksittäinen ympäristön terveysriski Euroopassa (9) ja että alailmakehän otsoni aiheuttaa vuosittain lähes 20 000 ennenaikaista kuolemaa (10); toteaa, että metaanipäästöjen torjuminen on näin ollen paitsi ensisijaista ympäristön ja ilmaston kannalta myös välttämätöntä EU:n kansalaisten terveyden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että metaani on haitallista alailmakehän otsonia (O3) muodostava kaasu ja lisää ilman saastumista; toteaa, että ilman saastuminen on suurin yksittäinen ympäristön terveysriski Euroopassa (9) ja että alailmakehän otsoni aiheuttaa vuosittain lähes 20 000 ennenaikaista kuolemaa (10); toteaa, että metaanipäästöjen torjuminen on näin ollen paitsi ensisijaista ympäristön ja ilmaston kannalta myös välttämätöntä EU:n kansalaisten terveyden suojelemiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että metaanipäästöjen lisääntyminen vaikuttaa biodiversiteettiin ja jopa elintarviketurvaan; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla jäähdytysvaikutuksen lisäksi useita muita hyötyjä, mukaan lukien paremmat sadot ja elintarviketurva; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että metaanipäästöjen lisääntyminen vaikuttaa biodiversiteettiin ja jopa elintarviketurvaan; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla jäähdytysvaikutuksen lisäksi useita muita hyötyjä, mukaan lukien paremmat sadot ja elintarviketurva;

| H. | toteaa, että metaanipäästöjä koskevan tiedon levittämistä edistetään jo nyt unionin lainsäädännöllä, kuten epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta annetulla asetuksella (EY) N:o 166/2006 (11) ja teollisuuden päästöistä annetulla direktiivillä 2010/75/EU (12), jäljempänä ”teollisuuden päästöistä annettu direktiivi”, mutta tällä hetkellä EU:ssa ei ole erityistä metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa politiikkaa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että metaanipäästöjä koskevan tiedon levittämistä edistetään jo nyt unionin lainsäädännöllä, kuten epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta annetulla asetuksella (EY) N:o 166/2006 (11) ja teollisuuden päästöistä annetulla direktiivillä 2010/75/EU (12), jäljempänä ”teollisuuden päästöistä annettu direktiivi”, mutta tällä hetkellä EU:ssa ei ole erityistä metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa politiikkaa;

| I. | ottaa huomioon, että eurooppalainen ilmastolaki velvoittaa EU:n saavuttamaan ilmastoneutraaliuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä siten, että se lisää päästövähennyksiä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että energiaan liittyviin metaanipäästöihin puuttuminen on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen osatekijä alana, jolla voidaan saavuttaa kustannustehokkaampia metaanipäästövähennyksiä; ottaa huomioon, että maatalous- ja jätealan toimenpiteet ovat myös välttämättömiä EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämistä koskevassa EU:n strategiassa todetaan, että EU:n olisi suurimpana fossiilisten polttoaineiden globaalina tuojana ja merkittävänä maatalousalan toimijana myös omaksuttava johtava rooli metaanipäästöjen vähentämisen varmistamisessa maailmanlaajuisesti; toteaa, että EU:n olisi kehitettävä tehokkaita menetelmiä näiden päästöjen seuraamiseksi, niistä raportoimiseksi ja niiden vähentämiseksi asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla hyödyntäen tuontia koskevia säännöksiä; ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan ja jäsenvaltioiden UNFCCC:lle ilmoittamien tietojen perusteella EU:ssa 53 prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on peräisin maataloudesta, 26 prosenttia jätealalta ja 19 prosenttia energia-alalta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että eurooppalainen ilmastolaki velvoittaa EU:n saavuttamaan ilmastoneutraaliuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä siten, että se lisää päästövähennyksiä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että energiaan liittyviin metaanipäästöihin puuttuminen on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen osatekijä alana, jolla voidaan saavuttaa kustannustehokkaampia metaanipäästövähennyksiä; ottaa huomioon, että maatalous- ja jätealan toimenpiteet ovat myös välttämättömiä EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämistä koskevassa EU:n strategiassa todetaan, että EU:n olisi suurimpana fossiilisten polttoaineiden globaalina tuojana ja merkittävänä maatalousalan toimijana myös omaksuttava johtava rooli metaanipäästöjen vähentämisen varmistamisessa maailmanlaajuisesti; toteaa, että EU:n olisi kehitettävä tehokkaita menetelmiä näiden päästöjen seuraamiseksi, niistä raportoimiseksi ja niiden vähentämiseksi asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla hyödyntäen tuontia koskevia säännöksiä; ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan ja jäsenvaltioiden UNFCCC:lle ilmoittamien tietojen perusteella EU:ssa 53 prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on peräisin maataloudesta, 26 prosenttia jätealalta ja 19 prosenttia energia-alalta;

| J. | ottaa huomioon, että yli 80 prosenttia Euroopassa kulutetusta fossiilisesta kaasusta, 90 prosenttia öljystä ja 40 prosenttia hiilestä tuodaan muualta, ja toteaa, että suurin osa EU:n fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvista metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella, minkä vuoksi EU on maailman suurin fossiilisen kaasun tuoja ja merkittävä maailmanlaajuisten metaanipäästöjen aiheuttaja; ottaa huomioon, että fossiilisen kaasun tuotannon ja kuljetuksen aikana syntyvät metaanivuodot ovat merkittävä metaanipäästöjen aiheuttaja energia-alalla; toteaa, että vuotojen tunnistuksen ja korjauksen parantaminen sekä rutiininomaista tuuletusta ja soihdutusta koskevat tiukat säännöt ovat tärkeitä toimenpiteitä energia-alalta peräisin olevien metaanipäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yli 80 prosenttia Euroopassa kulutetusta fossiilisesta kaasusta, 90 prosenttia öljystä ja 40 prosenttia hiilestä tuodaan muualta, ja toteaa, että suurin osa EU:n fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvista metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella, minkä vuoksi EU on maailman suurin fossiilisen kaasun tuoja ja merkittävä maailmanlaajuisten metaanipäästöjen aiheuttaja; ottaa huomioon, että fossiilisen kaasun tuotannon ja kuljetuksen aikana syntyvät metaanivuodot ovat merkittävä metaanipäästöjen aiheuttaja energia-alalla; toteaa, että vuotojen tunnistuksen ja korjauksen parantaminen sekä rutiininomaista tuuletusta ja soihdutusta koskevat tiukat säännöt ovat tärkeitä toimenpiteitä energia-alalta peräisin olevien metaanipäästöjen vähentämiseksi;

| K. | toteaa, että energia-alan metaanipäästöistä suurin osa johtuu vuotavien laitteiden, infrastruktuurin tai suljettujen ja hylättyjen laitosten aiheuttamista hajapäästöistä sekä metaanin tuuletuksesta ja epätäydellisestä palamisesta syntyvistä päästöistä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että energia-alan metaanipäästöistä suurin osa johtuu vuotavien laitteiden, infrastruktuurin tai suljettujen ja hylättyjen laitosten aiheuttamista hajapäästöistä sekä metaanin tuuletuksesta ja epätäydellisestä palamisesta syntyvistä päästöistä;

| L. | ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen on välttämätöntä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja sitä on jatkettava maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla, kuten todetaan vuodelle 2030 asetetun ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa (13), jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 55 prosentin vähentämistavoite vuoteen 2030 mennessä edellyttää metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että metaanipäästöt lisäävät ilman pilaantumista ja siksi on välttämätöntä torjua näitä päästöjä, jotta suojellaan EU:n kansalaisten terveyttä ja vältetään satoihin ja ekosysteemien vakauteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset; katsoo, että olisi vältettävä liiallista hallinnollista taakkaa, kun säännellään metaania sekä ilman epäpuhtautena että kasvihuonekaasuna; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen on välttämätöntä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja sitä on jatkettava maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla, kuten todetaan vuodelle 2030 asetetun ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa (13), jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 55 prosentin vähentämistavoite vuoteen 2030 mennessä edellyttää metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että metaanipäästöt lisäävät ilman pilaantumista ja siksi on välttämätöntä torjua näitä päästöjä, jotta suojellaan EU:n kansalaisten terveyttä ja vältetään satoihin ja ekosysteemien vakauteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset; katsoo, että olisi vältettävä liiallista hallinnollista taakkaa, kun säännellään metaania sekä ilman epäpuhtautena että kasvihuonekaasuna;

| M. | ottaa huomioon, että kiinteän yhdyskuntajätteen kaatopaikat on todettu merkittäviksi metaanin lähteiksi, ja toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa kaatopaikkoja koskevien EU:n säädösten todellisen noudattamisen aste ei ole tyydyttävä varsinkaan kaatopaikkakaasujen kertymisen ja kulkeutumisen hallinnan osalta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kiinteän yhdyskuntajätteen kaatopaikat on todettu merkittäviksi metaanin lähteiksi, ja toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa kaatopaikkoja koskevien EU:n säädösten todellisen noudattamisen aste ei ole tyydyttävä varsinkaan kaatopaikkakaasujen kertymisen ja kulkeutumisen hallinnan osalta;

| N. | ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöarvion mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen on yksi kustannustehokkaimmista strategioista, joilla voidaan nopeasti vähentää lämpenemistä ja edistää merkittävästi maailmanlaajuisia pyrkimyksiä rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla merkittävä ja nopeampi vaikutus ilmaston lämpenemisen hidastumiseen kuin hiilidioksidipäästöjen vähentämisellä, koska metaani on lyhytikäinen ilmastotekijä, jonka elinikä ilmakehässä on noin 12 vuotta, ennen kuin se lopulta hajoaa muun muassa hiilidioksidiksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen voi tuottaa nopeimman jäähdytysvaikutuksen; toteaa, että nämä toimet on toteutettava sen lisäksi, että on pyrittävä edelleen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen kaikilla asiaan liittyvillä aloilla, jotta ilmastoneutraali talous saavutetaan vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöarvion mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen on yksi kustannustehokkaimmista strategioista, joilla voidaan nopeasti vähentää lämpenemistä ja edistää merkittävästi maailmanlaajuisia pyrkimyksiä rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla merkittävä ja nopeampi vaikutus ilmaston lämpenemisen hidastumiseen kuin hiilidioksidipäästöjen vähentämisellä, koska metaani on lyhytikäinen ilmastotekijä, jonka elinikä ilmakehässä on noin 12 vuotta, ennen kuin se lopulta hajoaa muun muassa hiilidioksidiksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen voi tuottaa nopeimman jäähdytysvaikutuksen; toteaa, että nämä toimet on toteutettava sen lisäksi, että on pyrittävä edelleen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen kaikilla asiaan liittyvillä aloilla, jotta ilmastoneutraali talous saavutetaan vuoteen 2050 mennessä;

| O. | ottaa huomioon, että monet metaanipäästöjen vähentämiseksi maatilojen tasolla toteutettavissa olevista toimenpiteistä vähentävät myös tehokkaasti ammoniakkia, mistä on näin ollen kaksinkertaisesti hyötyä ilmanlaadulle; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että monet metaanipäästöjen vähentämiseksi maatilojen tasolla toteutettavissa olevista toimenpiteistä vähentävät myös tehokkaasti ammoniakkia, mistä on näin ollen kaksinkertaisesti hyötyä ilmanlaadulle;

| P. | ottaa huomioon, että hiilidioksidin tavoin biogeenisen ja fossiilisen metaanin molekyylien välillä ei ole eroa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että hiilidioksidin tavoin biogeenisen ja fossiilisen metaanin molekyylien välillä ei ole eroa;

| Q. | ottaa huomioon, että yli puolet maailmanlaajuisista metaanipäästöistä on peräisin ihmisen toiminnasta kolmella alalla: fossiiliset polttoaineet (35 prosenttia), jäte (20 prosenttia) ja maatalous (40 prosenttia); toteaa, että fossiilisten polttoaineiden alalla öljyn ja kaasun talteenoton, käsittelyn ja jakelun osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on 23 prosenttia ja hiilikaivostoiminnan 12 prosenttia; toteaa, että jätealalla kaatopaikkojen ja jäteveden osuus on noin 20 prosenttia maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä; toteaa, että maatalousalalla karjan lannasta ja suolistokäymisestä peräisin olevien päästöjen osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on noin 32 prosenttia ja riisinviljelyn 8 prosenttia (14); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yli puolet maailmanlaajuisista metaanipäästöistä on peräisin ihmisen toiminnasta kolmella alalla: fossiiliset polttoaineet (35 prosenttia), jäte (20 prosenttia) ja maatalous (40 prosenttia); toteaa, että fossiilisten polttoaineiden alalla öljyn ja kaasun talteenoton, käsittelyn ja jakelun osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on 23 prosenttia ja hiilikaivostoiminnan 12 prosenttia; toteaa, että jätealalla kaatopaikkojen ja jäteveden osuus on noin 20 prosenttia maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä; toteaa, että maatalousalalla karjan lannasta ja suolistokäymisestä peräisin olevien päästöjen osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on noin 32 prosenttia ja riisinviljelyn 8 prosenttia (14);

| R. | ottaa huomioon, että yhteistyössä UNEPin, ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition sekä Kansainvälisen energiajärjestön kanssa on suunniteltu kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen perustamista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että yhteistyössä UNEPin, ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition sekä Kansainvälisen energiajärjestön kanssa on suunniteltu kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen perustamista;

| S. | ottaa huomioon, että metaanipäästöjen intensiteetti EU:ssa vaihtelee suuresti sen mukaan, missä määrin energiavalikoimassa ollaan riippuvaisia fossiilisista polttoaineista; katsoo kaasun olevan luonteeltaan vain siirtymävaiheen ratkaisu, kun otetaan huomioon EU:n energiahuollon riippuvuus kolmansista maista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että metaanipäästöjen intensiteetti EU:ssa vaihtelee suuresti sen mukaan, missä määrin energiavalikoimassa ollaan riippuvaisia fossiilisista polttoaineista; katsoo kaasun olevan luonteeltaan vain siirtymävaiheen ratkaisu, kun otetaan huomioon EU:n energiahuollon riippuvuus kolmansista maista;

Monialaiset toimet

| 1. | pitää myönteisenä EU:n strategiassa metaanipäästöjen vähentämiseksi ja lieventämiseksi esitettyä monialaista lähestymistapaa; kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudenmukaisen, kattavan ja selkeän lainsäädäntökehyksen, jossa asetetaan kaikille aloille sitovat toimenpiteet ja metaanin vähennystavoitteet, jotka johtavat metaanipäästöjen merkittävään vähenemiseen EU:ssa vuoteen 2030 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti ja IPCC:n 1,5 celciusastetta koskevassa erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja UNEPin maailmanlaajuisessa metaaniarvioinnissa mallinnettujen 1,5 celsiusasteeseen rajoittavien kehityskulkujen mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa EU:n ympäristö- ja ilmastotavoitteet synergiassa eurooppalaisen ja kansainvälisen liiketoiminnan kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että metaanipäästöjen vähentäminen välittömästi ja nopeasti tällä vuosikymmenellä on tärkeää yhtenä EU:n tehokkaimmista ilmastotoimista, jossa otetaan huomioon taloudellinen ja yhteiskunnallinen kestävyys; toteaa, että metaanipäästöjen vähennyksillä voidaan täydentää tarvittavia hiilidioksidipäästöjen vähennyksiä ja että iso osa Pariisin sopimuksen edellyttämistä päästövähennyksistä voitaisiin jo saavuttaa edullisella ja teknisesti toteutettavissa olevalla metaanipäästöjen vähentämisellä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan sitovaa maailmanlaajuista metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa sopimusta ja neuvottelemaan siitä Glasgow'ssa pidettävässä COP26-kokouksessa IPCC:n 1,5 celsiusastetta koskevassa erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja UNEPin maailmanlaajuisessa metaaniarvioinnissa mallinnettujen 1,5 celsiusasteeseen rajoittavien kehityskulkujen mukaisesti; panee merkille, että UNEPin maailmanlaajuisessa metaanipäästöarviossa määriteltiin, että kaikkien markkinavaikutusten ja muiden kuin markkinavaikutusten tuomat maailmanlaajuiset hyödyt ovat rahaksi muunnettuina noin 4 300 Yhdysvaltain dollaria vähennettyä metaanitonnia kohti ja että vähennettyä miljoonaa tonnia kohti voitaisiin ehkäistä noin 1 430 ennenaikaista kuolemaa vuodessa; katsoo, että tulevan lainsäädäntöehdotuksen yhteydessä tehtävässä vaikutustenarvioinnissa olisi näin ollen otettava huomioon ehdotettujen toimien kustannukset sekä toimien toteuttamatta jättämisen tai viivästymisen kustannukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää erittäin tärkeänä, että kaikki metaania tuottavat alat vähentävät päästöjään; ottaa huomioon, että on varmistettava oikeudenmukainen siirtymä aloilla, joilla metaanipäästöjen vähennyksillä voi olla sosioekonomisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että on tärkeää ottaa käyttöön pakollinen mittaaminen, raportointi ja todentaminen (MRV) kaikilla metaanipäästöjä aiheuttavilla aloilla, myös hyväksymällä sääntöjä, standardeja ja menetelmiä; korostaa, että on lisäksi tärkeää hyväksyä pakollisia vuotojen tunnistus- ja korjausohjelmia (LDAR), joilla katetaan energia-alojen ja petrokemian alojen koko toimitusketju; kehottaa komissiota etsimään tehokkaita välineitä näiden päästöjen mittaamisen ja raportoinnin laadun parantamiseksi kaikilla asianomaisilla aloilla; korostaa, että metaanipäästöjä koskevien raportointitietojen olisi oltava julkisia tai arkaluonteisten tietojen tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten ja riippumattomien todentajien saatavilla; korostaa kuitenkin, että tietojen puute ei ole syy olla toteuttamatta toimia ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen vähentämiseksi ja lieventämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EU:n ilmasto- ja ympäristölainsäädäntöä on tarkistettava johdonmukaisella tavalla, jotta se vastaa kasvanutta kunnianhimoisuutta Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; kehottaa komissiota ehdottamaan metaanipäästöjä koskevaa kattavaa ja sitovaa lainsäädäntökehystä, välttämään lainsäädännön tarpeettomat päällekkäisyydet, varmistamaan kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevan direktiivin (15) yhdenmukaisuuden EU:n ilmanlaatutavoitteiden sekä EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteiden sekä vuoteen 2050 mennessä saavutettavaa ilmastoneutraaliutta koskevan tavoitteen kanssa, sellaisina kuin ne on määritelty eurooppalaisessa ilmastolaissa, sekä tarkistamaan kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevaa direktiiviä mahdollisimman pian; korostaa, että jäsenvaltioiden päästövähennysvelvoitteet taakanjakoasetuksessa (16) on yksi merkittävistä lainsäädäntövälineistä metaanipäästöjen vähentämiseksi osana kasvihuonekaasujen kokonaisvähennyksiä yhdessä teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tulevan tarkistamisen ja muun lainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että osana sovellettavan lainsäädännön yleistä tarkistamista, jolla pyritään saavuttamaan eurooppalaisessa ilmastolaissa asetetut tavoitteet, on aiheellista hyväksyä sitovat EU:n metaanipäästöjen vähentämistavoitteet; panee merkille metaanistrategiaan sisältyvän ehdotuksen kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevan direktiivin tarkistamisesta ja pitää myönteisenä metaanin sisällyttämistä säänneltävien epäpuhtauksien joukkoon; kehottaa komissiota lisäksi sisällyttämään metaanin teollisuuden päästöistä annetun direktiivin liitteessä II vahvistettuun pilaavien aineiden luetteloon ja laajentamaan teollisuuden päästöistä annetun direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaa paremmin metaanipäästöjä aiheuttavat alat; katsoo, että metaanipäästöjä koskevat taakanjakoasetuksen kansalliset tavoitteet on laadittava siten, että otetaan täysimääräisesti huomioon metaanin suurempi lyhyen aikavälin ilmastovaikutus ja ilmakehässä olevan metaanin vähentämisen potentiaali edistettäessä ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on tärkeää laatia EU:n luettelo parhaista käytännöistä ja käytettävissä olevista teknologioista, jotta edistetään innovatiivisten lieventävien toimien laajempaa käyttöönottoa ja kaikilla olennaisilla aloilla; korostaa, että tällaisten käytäntöjen ja teknologioiden olisi edellytettävä vankkaa tieteellistä pohjaa ja niiden olisi oltava ympäristötavoitteiden mukaisia ja että erot toimijoiden mahdollisuudessa hyödyntää näitä käytäntöjä ja teknologioita on tutkittava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että UNEPin vuoden 2021 maailmanlaajuisen metaanipäästöarvion mukaan ruokajätteen ja -hävikin vähentäminen yhdessä uusiutuvaan energian ja parempaan energiatehokkuuteen siirtymisen kanssa voi vähentää maailmanlaajuisia metaanipäästöjä 15 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja voisi luoda myös oheishyötyjä, kuten auttaa vähentämään märehtijöiden ja rehun tuotantoon kohdistuvaa painetta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että tulevilla metaanialan sääntelytoimenpiteillä olisi pyrittävä merkittäviin päästövähennyksiin nopeasti ja mahdollisimman kustannustehokkaasti ja tarjottava yrityksille kannustimia ja tukea siten, että saavutetaan toimintavaatimukset optimaalisella tavalla ja noudatetaan täysimääräisesti aiheuttamisperiaatetta; korostaa, että UNEP:n maailmanlaajuisen metaaniarvioinnin mukaan noin 60 prosenttia energia-, jäte- ja maatalousalojen kohdennetuista toimenpiteistä on edullisia ja että 50 prosenttia toimenpiteistä aiheuttaa negatiivisia kustannuksia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnustaa metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävien teollisuuden vapaaehtoisten aloitteiden merkityksen ja niiden tukitarpeen; korostaa kuitenkin, että vapaaehtoisilla toimilla aikaansaadut saavutukset ovat rajallisia ja että nyt tarvitaan sääntelytoimenpiteitä, jotta voidaan tehostaa välttämättömien metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että sääntelyaloitteissa olisi otettava huomioon nykyisten vapaaehtoisten toimien parhaat käytännöt ja että ennen niitä on tehtävä perusteellisia vaikutustenarviointeja, otettava mukaan kaikki sidosryhmät, jotta voidaan varmistaa ehdotettujen sääntelyaloitteiden toteutettavuus ja tehokkuus, ja otettava huomioon sekä toimien että toimien toteuttamatta jättämisen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset sekä ympäristön, ihmisten ja eläinten terveys ja sovellettava tehokkaasti ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota arvioimaan vaikutuksia toimintapolitiikkoihin ja toimenpiteisiin käyttämällä 20 vuoden aikahorisonttia lämmitysvaikutuksen osalta täydentämään nykyisin UNFCCC:n kasvihuonekaasumäärien laskemista koskevien ohjeiden mukaisesti käytettyä 100 vuoden ajanjaksoa; toteaa, että suurempi avoimuus metaanipäästöjen vaikutuksista ilmaston lämpenemiseen lyhyellä aikavälillä parantaisi EU:n ilmastopolitiikkojen laadinnassa käytettäviä tietoja; korostaa, että tällaisten täydentävien laskelmien käytöllä ei pitäisi missään nimessä viivästyttää tarvittavia toimia myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi huomattavasti ja nopeasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota sisällyttämään metaanin nollapäästötavoitteen seurantakehykseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille maailmanlaajuisen johtajuuden puutteen metaanipäästöjen vähentämisen alalla ja metaania koskevien kansainvälisten toimien vähäisyyden; kehottaa komissiota asettamaan metaanipäästöjen vähentämisen etusijalle ilmastodiplomatiassaan ja ryhtymään toimiin, erityisesti YK:n alaisen kehityssuunnan kautta ja EU:n diplomaattisten ja ulkoisten suhteiden puitteissa, jotta voidaan johtaa pyrkimyksiä kohti metaanipäästöjen hillitsemistä koskevaa kansainvälistä sopimusta, edistää koordinoituja toimia metaanipäästöjen vähentämiseksi sekä päivittää metaanipäästöjen hillitsemistä koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota yhdessä UNEPin, ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition sekä Kansainvälisen energiajärjestön, kanssa tukemaan sitä, että perustetaan riippumaton kansainvälinen metaanipäästöjen seurantakeskus, jonka tehtävänä olisi oltava ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen tiedon kerääminen, yhteensovittaminen, todentaminen ja julkaiseminen maailmanlaajuisesti; pitää myönteisenä sitä, että komissio aikoo johtaa tätä aloitetta myös ottamalla käyttöön rahoitusta; katsoo, että riippumattomat, vertailukelpoiset, todennettavat ja avoimet päästötiedot ovat avainasemassa, jotta saadaan tietoa päästöongelman laajuudesta ja torjutaan myös vuotojen koon ja määrän aliarvioimista; katsoo, että tällaisen seurantakeskuksen olisi tarkasteltava metaanipäästöjä kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, korostaa, että yksityiskohtaisten päästötietojen saatavuuden olisi johdettava siihen, että hallitukset ja sääntelyviranomaiset voivat panna täytäntöön aiheuttamisperiaatteen; |
| --- | --- |

14.

Energia

| 15. | suhtautuu myönteisesti EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiaan (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että lähes 20 prosenttia EU:n metaanipäästöistä on peräisin energia-alalta, mukaan lukien öljyn ja kaasun talteenotto, tuotanto, jalostus, kuljetus, varastointi, siirto ja jakelu; panee merkille, että tuonti kattaa yli 80 prosenttia EU:ssa kulutetusta öljystä ja kaasusta ja että suurin osa öljyyn ja kaasuun liittyvistä metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella; tunnustaa, että fossiilisilla polttoaineilla ei ole pitkän aikavälin roolia unionin energiamuotojen yhdistelmässä ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään yhteistyössä komission kanssa kansallisia suunnitelmia kaikkien fossiilisten polttoaineiden käytöstä luopumiseksi, jotta ilmastoneutraalius saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä, siten, että unionissa siirrytään samanaikaisesti erittäin energiatehokkaaseen ja suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan energiajärjestelmään; katsoo, että tämä olisi kytkettävä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tarkistamiseen ja päivittämiseen ja että komission olisi arvioitava nämä suunnitelmat osana arviointivaihetta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta 9. kesäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa (18) esittämästään pyynnöstä, jossa kehotettiin jäsenvaltioita olemaan myöntämättä lupia uusille hydraulista murtamista käyttäville toimille EU:ssa ja keskeyttämään kaikki parhaillaan toteutettavat toimet ennalta varautumisen periaatetta noudattaen ja ennalta ehkäiseviä toimia toteuttaen sekä ottaen huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen saamiseksi suoritettavaan hydrauliseen murtamiseen liittyvät riskit ja ilmastoa, ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta koskevat haittavaikutukset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa lopettamaan EU:n tuen fossiilisten polttoaineiden infrastruktuurin laajentamiselle; muistuttaa, että Kansainvälisen energiajärjestön viimeisimmän nollapäästöjen saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan raportin mukaan nettopäästöttömyyden kehityskulussa ei ole tarvetta investoida uusiin fossiilisiin polttoaineisiin ja että komissio on tullut samaan lopputulokseen ehdotuksessaan asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille, että huomattava määrä jo lopetetuista kaasulähteistä päästää edelleen metaania ilmakehään; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia hyväksymään toimintapolitiikkoja sen varmistamiseksi, että kyseiset lähteet, joiden omistajuus voidaan dokumentoida, peitetään tai täytetään metaanivuodon pysäyttämiseksi, ja sen varmistamiseksi, että vuodoista vastuussa olevat maksavat kustannukset; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että jotkin EU:n ulkopuoliset maat ovat jo kieltäneet tuuletuksen ja soihdutuksen; kehottaa komissiota ehdottamaan energia-alan lainsäädäntöä, johon sisältyy mittaamista, raportointia ja todentamista koskevia sitovia sääntöjä, jotka perustuvat öljy- ja kaasualan metaanipäästöihin keskittyvän kumppanuuden (Oil and Gas Methane Partnership, OGMP) kehykseen 2.0 ja pakolliseen vuotojen tunnistukseen ja korjaukseen, mukaan lukien tuonti, ja joiden olisi perustuttava parhaisiin käytäntöihin ja joita olisi sovellettava koko tuotantoketjussa; on myös sitä mieltä, että vuotojen tunnistuksen jälkeen tiedot olisi kirjattava ylös perusteellisesti ja vaadittava, että mahdolliset vuodot korjataan selkeässä aikataulussa; pitää myönteisenä koko toimitusketjua koskevia suunnitteilla olevia sääntöjä rutiininomaisen tuuletuksen ja soihdutuksen kieltämiseksi energia-alan toimitusketjussa aina tuotantovaiheeseen saakka, lukuun ottamatta turvallisuussyistä tarpeellisia poikkeustapauksia; katsoo, että raaka-aineena käytettävien fossiilisten kaasujen ja öljyn käyttö, mukaan lukien käyttö petrokemikaalien tuotannon kaltaisiin muihin kuin energiatarkoituksiin, olisi sisällytettävä tähän ehdotukseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että fossiilista kaasua ja öljyä käytetään energia-aloilla ja petrokemian aloilla ja että alat tuottavat siten päästöjä fossiilisen kaasun ja öljyn tuotantolähteillä ja jalostuslaitoksissa; panee merkille, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan petrokemian tuotteiden osuus ensisijaisesta kokonaiskysynnästä fossiilisen kaasun osalta 8 prosenttia ja fossiilisen öljyn osalta 14 prosenttia ja että näiden osuuksien odotetaan kasvavan; kehottaa komissiota varmistamaan, että MRV- ja LDAR-velvoitteita sekä rutiininomaista tuuletusta ja soihdutusta koskevia sääntöjä sovelletaan yhtä lailla petrokemian alalla käytettävään fossiiliseen kaasuun ja öljyyn; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ottamaan metaanipäästöjä koskevaa tulevaa lainsäädäntöä laatiessaan asianmukaisesti huomioon, että infrastruktuurin toimijoiden metaanivuotojen torjumiseksi tekemät investoinnit olisi tunnustettava säännellyiksi toiminnoiksi osoituksena sekä turvallisuuden että kestävien toimintojen tärkeydestä, ja toteaa, että sääntelyviranomaiset voisivat kannustaa tätä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että nesteytetyn maakaasun tuotanto ja kuljetus eivät ole vain erittäin tehottomia ottaen huomioon nesteytymisessä ja viilentämisessä aiheutuvat energiahäviöt mutta ne myös lisäävät suhteettomasti öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä; panee huolestuneena merkille nesteytetyn maakaasun käyttöönoton liikennepolttoaineena merenkulkualalla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että tuonti kattaa yli neljä viidesosaa EU:ssa kulutetusta öljystä ja kaasusta ja että suurin osa öljyyn ja kaasuun liittyvistä metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella, mikä näin ollen lisää merkittävästi metaanipäästöjä maailmalaajuisesti; kehottaa komissiota asettamaan kaikelle fossiilisten polttoaineiden tuonnille unioniin ehdoksi EU:n MRV:tä ja LDAR:ää koskevien säädöksien sekä tuuletus- ja soihdutussääntöjen noudattamisen fossiilisten polttoaineiden koko toimitusketjussa aina tuotantoon asti; katsoo, että on otettava käyttöön luotettava järjestelmä, jotta varmistetaan, että tuonti on EU:n vaatimusten mukaista, ja että komission olisi siksi kehitettävä vankka ja riippumaton menetelmä sen arvioimiseksi, onko tuonti EU:n vaatimusten mukaista; korostaa, että näiden sääntöjen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian niin, että energiavarmuus otetaan samalla asianmukaisesti huomioon; kehottaa komissiota tutkimaan kolmannen osapuolen varmentamisjärjestelmän käyttöä yhdessä muiden seurantamenetelmien kanssa mahdollisena ratkaisuna varmentaa päästötiedot koko toimitusketjun osalta myös tuontiin liittyvien toimitusketjujen osalta; kannattaa lisäksi sellaisen riippumattoman ja maailmanlaajuisesti sovellettavan sertifiointijärjestelmän perustamista, jonka avulla voitaisiin luotettavasti arvioida koko fossiilisten kaasujen tuotannon metaanipäästöjen määrä kaikkialla maailmassa; katsoo, että riippumattoman kolmannen osapuolen olisi tarkastettava ja todennettava tämä sertifiointi ja että sen olisi perustuttava yhdenmukaiseen mittausmenetelmään, joka pohjautuu yksityiskohtaisiin asiaan liittyviä laitoksia, varoja ja maita koskeviin tietoihin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota hyväksymään erityistoimenpiteitä, joilla tunnistetaan superpäästölähteistä peräisin olevat metaanivuodot kaikilla aloilla ja puututaan niihin myös muilla kuin energia-alalla, myös kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen avulla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa Copernicus-ohjelman ja sen ilmakehän seurantapalvelun merkitystä maailman superpäästölähteiden ja pienempien päästölähteiden havaitsemisessa ja seuraamisessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että myös ilmasta tapahtuva seuranta on keskeistä tuuletukseen ja soihdutukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja vuotojen havaitsemiseksi; korostaa, että satelliittitiedot mahdollistavat yritysten jalanjälkien riippumattoman todentamisen ja helpottavat sitoutumista lieventämistoimiin; tukee voimakkaasti tiedon ja tekniikoiden jakamista sidosryhmien kesken unionin ja koko maailman tasolla ja kansalaisten kanssa päästövähennystoimien kannustamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on tyytyväinen komission hiilikaivosten, mukaan lukien suljetut ja hylätyt kaivokset, metaanipäästöjen vähentämistä koskeviin aloitteisiin; ilmaisee vahvan tukensa hiilikaivosten metaanipäästöjen pakollisille MRV- ja LDAR-toimille, mukaan lukien yrityksille, jotka omistavat suljettuja laitosalueita, tai jäsenvaltioille (kun kyseessä ovat hylätyt kaivokset, joilla ei ole niistä vastuussa olevaa omistajaa) suunnattu vaatimus, jonka mukaan niiden on suljettava ja sinetöitävä tehokkaasti kaikki hylätyt laitosalueet ja toteutettava samat MRV- ja LDAR-toimenpiteet kuin toiminnassa olevien laitosalueiden osalta on toteutettava; kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot puuttuvat hylättyjen kaivosalueiden omistukseen ja tukevat hiilikaivosten metaaninvähentämistoimia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mittauslaitenormit ja asettamaan mittausvaatimuksen kaikille kaivoksille; korostaa, että Euroopan päästörekisterissä olisi seurattava uutta raportointia toimintapolitiikan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa puhdistustöitä, joilla pyritään ehkäisemään ja lopulta poistamaan suljettujen laitosalueiden metaanipäästöt; kehottaa komissiota kehittämään erityisen ohjelman puuttuakseen hylätyistä suljetuista ja hylätyistä hiilikaivoksista aiheutuviin metaanipäästöihin kannustamalla entisiä hiilikaivoksia metaanipäästöjen käsittelyyn tavalla, josta sulkemisesta vastaavat omistajat eivät hyödy ja joka ei johda SEUT 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun aiheuttamisperiaatteen mukaisten velvoitteiden laiminlyöntiin, ja tukemaan hiilialueiden oikeudenmukaista siirtymää kehitettäessä vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliuden tavoitteen mukaisia vaihtoehtoisia toimia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan erityistä ohjelmaa tai muita toimia, mukaan lukien taloudellinen tuki MRV-toimille ja päästöjen vähentämiselle hylätyillä öljy- ja kaasualueilla, joiden omistajuus ei ole tiedossa, ja ottamaan samalla täysin huomioon aiheuttamisperiaatteen; korostaa tällaisen infrastruktuurin asianmukaisen käytöstä poiston merkitystä; |
| --- | --- |

29.

Maatalous

| 30. | on huolissaan siitä, että maatalous on merkittävin ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen lähde EU:ssa; korostaa kuitenkin, että EU:n maatalouden (myös karjan) kasvihuonekaasupäästöt vähenivät vuosina 1990–2018 EU28:n alueella 22,2 prosenttia, koska maatalouden metaanipäästöt vähenivät 21 prosenttia (suolistokäyminen 22 prosenttia ja lannankäsittely 17 prosenttia); panee kuitenkin merkille, että metaanipäästöt ovat lisääntyneet hieman kuluneen viiden vuoden aikana karjan kokojen kasvettua; toteaa, että vaikka maatalouden metaanipäästöjen vähentämisestä voidaan saada toiseksi suurimmat yleiset hyödyt, kuten komission EU:n metaanipäästöjä koskevassa tiedonannossa osoitetaan, maatalousalan metaanipäästöjen lähteet ovat hajanaiset, sen metaanipäästöt voivat hajaantua ja näin ollen niiden seuranta, todentaminen ja niistä raportointi voi olla haastavaa; panee merkille, että nykyinen tason 2 menetelmään perustuva seurantajärjestelmä antaa meille jo mahdollisuuden ryhtyä toimiin; korostaa, että maatalouden metaanipäästöt riippuvat pääasiassa karjan, erityisesti märehtijöiden, lukumäärästä; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kansallisissa strategiasuunnitelmissaan käyttöön tehokkaita ja kestäviä toimia, joilla puututaan kyseisiin päästöihin, ja kehottaa komissiota analysoimaan nämä suunnitelmat huolellisesti ennen niiden hyväksymistä varmistaakseen johdonmukaisen toimintapolitiikan; korostaa, ettei maataloutta ja varsinkin karjankasvatusta koskevien metaanipäästövaatimusten tiukentaminen saa tarkoittaa sitä, että tuotanto siirretään ulkomaille; |
| --- | --- |

30.

| 31. | huomauttaa, että maataloudessa merkittävä osa maailman metaanipäästöistä on peräisin EU:n ulkopuolelta, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että elintarvikkeet tuotetaan jatkossakin ympäristökestävyyden kannalta soveltuvimmissa paikoissa; korostaa, että EU:n on otettava johtoasema parhaiden käytäntöjen vaihdossa kolmansien maiden kauppakumppaneidensa kanssa, jotta voidaan vähentää maatalouden metaanipäästöjä; painottaa kansainvälisen yhteistyön merkitystä metaanipäästöjen vähentämisessä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä komission tavoitetta monenvälisestä osallistumisesta ja tukee aktiivista yhteistyötä kansainvälisten kumppanien kanssa UNFCCC:n maatalotta koskevan Koronivia-työn sekä ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition puitteissa, sillä ne tarjoavat keskeiset monenväliset alustat, joiden avulla vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja kannustetaan maailmanlaajuisia kumppaneitamme vähentämään metaanipäästöjä tuottavaa maataloutta ja tuetaan niiden kestävää siirtymää; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että merkittävä osuus metaanipäästöistä maatalouselintarvikkeiden alalla johtuu tuonnista; kehottaa komissiota varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuottajille vaatimalla, että tuonti kolmansista maista täyttää EU:n vaatimuksia vastaavat tiukat vaatimukset; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota arvioimaan tuotujen maatalouselintarvikkeiden osuutta EU:n ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä EDGAR-FOOD-tietokannan avulla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että tulevissa toimintapoliittisissa päätöksissä on tarjottava karjankasvatusalalle selkeät puitteet, jotta varmistetaan tietynasteinen ennustettavuus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille tutkimuksen uusien genomitekniikoiden asemasta unionin lainsäädännössä ja unionin tuomioistuimen asiassa C-528/16 (SWD(2021)0092) antaman tuomion valossa sekä komission ilmoituksen, että se aikoo käynnistää sääntelytoimia, joihin sisältyy vaikutustenarviointi ja julkinen kuuleminen tietyistä uusista genomitekniikoista peräisin olevista kasveista ja joilla pyritään säilyttämään ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso ja hyödyntämään samalla tieteestä ja innovoinnista saatavia mahdollisia hyötyjä, jotta voidaan erityisesti edistää kestävyyttä sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteita ja Pellolta pöytään -strategiaa; korostaa ennalta varautumisen periaatetta ja tarvetta varmistaa avoimuus ja valinnanvapaus maataloustuottajille, jalostajille ja kuluttajille ja korostaa, että tähän politiikkatoimeen olisi sisällyttävä riskinarviointeja ja kattava katsaus ja arviointi jäljitettävyyden ja merkintöjen vaihtoehdoista, jotta voidaan varmistaa asianmukainen viranomaisvalvonta ja antaa kuluttajille asiaankuuluvaa tietoa myös unionin ulkopuolisista maista peräisin olevista tuotteista tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että vaikka laaja karjankasvatus voi johtaa maatilojen alempiin metaanipäästöihin, se lisää päästöjä tuotantoyksikköä kohti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon vähentämisstrategioiden vaikutukset maailmanlaajuisiin metaanipäästöihin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa maatalouden merkitystä hiilen talteenotossa ja varastoinnissa; panee merkille laajemman kiertotalouden tärkeän roolin ja sen, että olisi kannustettava poistamaan asteittain hiilidioksidipäästöjä ja lisäämään hiilen kiertoa samalla kun pyritään välttämään maatalousmaan hintaan kohdistuvia lisäpaineita, joista aiheutuisi vahinkoa nuorille maatalousyrittäjille; vaatii, että yksikään toteutettu toimenpide ei saa haitata EU:n kilpailukykyä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota tutkimaan eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti mahdollisuuksia kehittää hiilipoistumien sertifiointia varten sääntelykehys, joka perustuu eri kasvihuonekaasujen erot huomioon ottavaan luotettavaan ja avoimeen hiilikirjanpitoon, ja todentamaan hiilipoistumien aitouden ja palkitsemaan maatalousyrittäjiä heidän hillitsemistoimistaan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen perustaa asiantuntijaryhmä, jonka tarkoituksena on analysoida elinkaaren aikaisten metaanipäästöjen matriisia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita laidunmaiden hiilen talteenottomahdollisuuksia koskevien tietojen keräämisessä, jotta ilmastopolitiikkaan voidaan soveltaa kohdennetumpaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että eläintuotanto on pysyvän laidunmaan keskeinen toiminto, joka mahdollistaa maaseututilojen selviytymisen, taloudellisen vakauden ja olemassaolon mäkisillä ja vuoristoisilla alueilla ja estää siten liikakasvun näillä alueilla; kehottaa komissiota keskittämään investointitoimet metaania estävien aineiden, myös laidunmaaperäisissä järjestelmissä käytettävien aineiden, innovoinnin rahoittamiseen ja tekemään yhteistyötä vastaavassa tutkimuksessa mukana olevien kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille uudelleenkostutettujen turvemaiden metaanipäästöt; korostaa samalla sitä, että tutkimus osoittaa kuitenkin lämpenemisvaikutuksen tasaantuvan uudelleenkostuttamisen jälkeen, mikä johtuu uudelleenkostutettujen turvemaiden hiilidioksidi-/typpioksidipäästöjen pysähtymisestä ja kaikkien tuotettujen metaanipäästöjen lyhyestä eliniästä ilmakehässä (20); korostaa, että tämä ei koske kuivattujen turvemaiden jatkuvia hiilidioksidipäästöjä, mikä aiheuttaa lisälämpenemistä; kehottaa uudelleenkostuttamaan turvemaita viipymättä mahdollisimman hyödyllisen viilentymisvaikutuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille, että ”Pellolta pöytään” -strategian mukaan useimpien eurooppalaisten ruokavaliot eivät ole terveellisiä ruokailutottumuksia koskevien suositusten mukaisia ja että väestön kulutustottumuksissa on siirryttävä kohti terveellisempiä elintarvikkeita, ruokavalioita ja elintapoja, mukaan lukien kestävästi tuotettujen kasvien ja kasviperäisten elintarvikkeiden, kuten tuoreiden hedelmien ja vihannesten, täysjyväviljojen ja palkokasvien, kulutuksen lisääminen sekä lihan ja ultraprosessoitujen sekä runsaasti sokeria, suolaa ja rasvoja sisältävien tuotteiden liikakulutukseen puuttuminen, mikä hyödyttää myös ympäristöä eli vähentää metaanipäästöjä ja parantaa eläinten hyvinvointia ja turvaa selviytymiskykyisemmän talouden; korostaa, että kestäviä, terveellisiä ja tasapainoisempia ruokavalioita koskevat EU:n laajuiset tieteeseen perustuvat suositukset, mukaan lukien selkeät tavoitteet, joissa otetaan huomioon eurooppalaisten elintarvikkeiden ja ruokavalioiden kulttuurinen ja alueellinen monimuotoisuus sekä kuluttajien tarpeet, auttaisivat ja kannustaisivat kuluttajia ja tarjoaisivat tietoa jäsenvaltioille niiden pyrkiessä sisällyttämään kestävyysnäkökohdat kansallisiin ruokavalio-ohjeisiin; kehottaa komissiota laatimaan tällaisia suosituksia ja erityistoimia, joilla edistetään tehokkaasti terveellisiä, kestäviä ja tasapainoisempia ruokavalioita; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että maataloudesta aiheutuvien metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävät teknologiat ja käytännöt, myös karjan kestävät hoitokäytännöt, kehittyvät erittäin nopeasti ja niitä olisi parannettava ja ne olisi pantava täytäntöön mahdollisimman pian; kehottaa komissiota varmistamaan, että tehokkaaksi todetut ja kustannustehokkaat innovaatiot, joilla lievennetään maataloustuotannon metaanitoimenpiteitä, pannaan nopeasti täytäntöön EU:ssa ja että jo EU:n tuottajat hyödyntävät jo saatavilla olevia innovaatioita, jotta jatketaan metaanipäästöjen vähentämistä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja kansallisten strategiasuunnitelmien puitteissa, myös YMP:n alaisilla erityisillä ekojärjestelmillä ja hiilen sitoutumista lisäävää viljelyä koskevilla aloitteilla ja muilla yksityisillä tai julkisilla rahoitusvirroilla; katsoo, että maanviljelijöiden olisi saatava taloudellisia kannustimia vähentämistoimien käyttöön ottamiseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitetta koskevien rahastoiden kautta; tunnustaa kuitenkin, että maatalousyrittäjät eivät todennäköisesti yksinään ratkaise maatalouseläintuotantoon liittyviä päästöongelmia; toteaa, että jäsenvaltioiden väliset maatalouden rakenteelliset erot ja kansalliset erityispiirteet vaikuttavat näiden tekniikoiden käyttöönoton kustannuksiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että käytössä on jo hyviksi todistettuja käytäntöjä, joilla voidaan auttaa vähentämään lannan käsittelystä aiheutuvia päästöjä; panee merkille, että näillä käytännöillä vähennetään myös maatalouden päästämän ammoniakin määrää; kehottaa komissiota ehdottamaan sääntelytoimenpiteitä, joilla varmistetaan näiden tekniikoiden käyttöönotto realistisin ja kunnianhimoisin tavoittein ja aikatauluin; korostaa lisäksi, että typpipohjaiset lannoitteet vastaavat suuresta osasta metaanipäästöjä; kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin asiaan liittyvien päästöjen vähentämiseksi osana ”Pellolta pöytään” -strategiaa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että EU:lla olisi oltava keskeinen rooli tutkimuksen, innovoinnin ja kehityksen tukemisessa sekä uusien teknologioiden ja käytäntöjen käytön laajentamisessa, jotta helpotetaan metaanipäästöjen vähentämistä kaikilla aloilla, karjankasvatus mukaan lukien, myös parantamalla MRV-toimenpiteitä tällä alalla, jotta voidaan seurata edistymistä näitä tavoitteita kohti, ja soveltamalla jo saatavilla olevia teknologioita, kuten MRV-toimenpiteisiin liittyvät teknologiat; katsoo, että laiduntavia eläimiä varten olisi kehitettävä metaania vähentäviä toimenpiteitä, jotta voidaan taata eläinten terveys ja hyvinvointi ja noudattaa ennalta varautumisen periaatetta; panee erityisesti merkille, että tarvitaan ylisukupolvisia tutkimuksia rehun lisäaineista, ja kehottaa komissiota varmistamaan rehun lisäaineita koskevan asetuksen (21) oikea-aikaisen tarkistamisen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että maataloudesta aiheutuvan jätteen ja jäämien käyttö biokaasun tuotannossa voi olla kiertotalouden liikkeellepaneva voima, ja korostaa maatalouden jäämien lisäarvoa edellyttäen, että noudatetaan kaskadikäytön periaatetta ja sovelletaan asianmukaisia kestävyyskriteerejä; huomauttaa, että biokaasun tuotanto maatalouden jäämistä ja muista orgaanisista jätteistä voi vähentää maatalouden metaanipäästöjä maatalousalalla ja kannustaa tuottajakuluttajamallin mukaiseen toimintaan; kehottaa parantamaan viljelijöiden ja uusiutuvan energian tuottajien välistä koordinointia ja infrastruktuuria paikallisen biokaasun tuotannon aloittamiseksi ja katsoo, että YMP:n olisi kannustettava metaanipäästöjen hillitsemiseen ja vähentämiseen ja tuettava tässä yhteydessä tehtäviä toimenpiteitä; kehottaa näin ollen komissiota varmistamaan eurooppalaisen ilmastolain, YMP:n ja metaanistrategian välisen täyden yhdenmukaisuuden; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää myönteisenä sitä, että metaanistrategiassa todetaan ruoasta tai rehukasveista peräisin olevan biokaasun lisäävän metaanipäästöjä, mikä voi siksi heikentää biokaasun päästövähennyshyötyjä, ja että biokaasun kehittämisen olisi perustuttava pääasiassa jätteeseen tai jäämiin; kehottaa komissiota kehittämään vankan alkuperämerkintäjärjestelmän biokaasun tuotantomenetelmille ja raaka-aineille; korostaa, että biokaasun tuotannon olisi perustuttava paikalliseen, kiertotalouteen pohjautuvaan malliin, jotta voidaan välttää kuljetukseen liittyviä päästöjä ja kustannuksia; korostaa, että millään tuella ei pitäisi kannustaa karjatuotannon tehostamiseen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toteaa, että kierto- ja biotalouden kehittäminen voi luoda lisää työpaikkoja alkutuotantoon, ja korostaa, että biotalous edellyttää uusien taitojen, uuden tietämyksen ja uusien tieteenalojen kehittämistä ja/tai parempaa integrointia alan koulutukseen, jotta voidaan paneutua biotalouteen liittyviin yhteiskunnallisiin muutoksiin, edistää kilpailukykyä, kasvua ja työpaikkojen luomista, vastata alan tarpeisiin sekä varmistaa, että taidot ja työpaikat kohtaavat toisensa paremmin; |
| --- | --- |

50.

Jäte

| 51. | kehottaa komissiota analysoimaan edelleen lietteen ja jäteveden metaanipäästöjä sekä tarkistamaan puhdistamolietedirektiiviä (22) ja yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä (23) vuonna 2022 niin, että siinä olisi käsiteltävä myös ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja erityisesti metaania; kehottaa komissiota lisäksi olemaan kunnianhimoinen ja keskittymään voimakkaasti metaanipäästöihin kaatopaikkadirektiivin (24) vuoden 2024 tarkistuksessa ja tulevassa teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tarkistuksessa; korostaa, että tarvitaan toimenpiteitä, joilla vaaditaan kaikkia kaatopaikkoja käyttämään niillä syntyvä biometaani, kunnes sen energiasisältö pienenee siinä määrin, että sen käyttö ei ole enää kannattavaa, ja kun ei ole enää järkevää käyttää kaatopaikalla tuotettua biometaania, ja katsoo, että on käytettävä biohapettumista ja muita teknologioita paljon päästöjä aiheuttavissa kohteissa, jotta vähennetään jäljelle jääviä metaanipäästöjä; muistuttaa tässä yhteydessä, että jätealan metaanipäästöt johtuvat osittain biokaasulaitosten vuodoista; kehottaa komissiota julkaisemaan ohjeet parhaista menetelmistä biokaasulaitosten rakentamiseksi ja käyttämiseksi huonosta kunnossapidosta, käytöstä ja suunnittelusta johtuvien vuotojen korjaamiseksi; korostaa lisäksi, että teollisuuden päästöistä annettu direktiivi on auttanut vähentämään teollisuustoimintojen tuottamia saasteita; korostaa kuitenkin, että kaatopaikalle viemistä ei ole käsitelty missään parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden vertailuasiakirjoissa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että jätteiden vieminen kaatopaikalle, mikä on alimpana jätehierarkiassa, on saastuttavin tapa käsitellä jätteitä sekä kasvihuonekaasupäästöjen että muiden ilman, maaperän ja veden saasteiden osalta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti kaatopaikkadirektiivin nykyisiä vaatimuksia ja kehottaa saattamaan direktiivin yhdenmukaiseksi kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yleisten periaatteiden kanssa, mukaan lukien vuoden 2016 tavoite, johon mennessä kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen määrää oli vähennettävä enintään 35 prosenttiin vuoden 1995 tasosta; kehottaa komissiota laatimaan kattavan strategian sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot, jotka todennäköisesti eivät noudata tätä tavoitetta, ryhtyvät asianmukaisiin toimenpiteisiin; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita pyrkimyksissä luopua kaatopaikoista; ilmaisee lisäksi huolensa siitä, että 15 jäsenvaltiota ei täysin noudattanut vuonna 2017 direktiivissä asetettua velvollisuuta käsitellä jätteet ennen kaatopaikalle sijoittamista; korostaa tässä yhteydessä uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kehotusta saattaa kaatopaikkadirektiivi yhdenmukaiseksi kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman periaatteiden mukaiseksi ja keskittyä asiaankuuluvien direktiivien tulevaan tarkistamiseen jäännösjätteen syntymisen ehkäisemisestä ja ylärajan asettamisesta niille sekä parantaa 10 prosentin kaatopaikkatavoitetta määrittelemällä kaatopaikkaraja henkilöä kohti vuodessa syntyvän kilogrammamäärän mukaisesti, jotta saavutetaan parhaat ympäristötulokset vähentämisen, uudelleenkäytön, kierrätyksen ja kompostoinnin yhteisvaikutuksilla ja minimoidaan samalla kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrä; katsoo lisäksi, että keskeinen parannus olisi varmistaa, että kaatopaikoilta peräisin olevien kasvihuonekaasujen laskentamenetelmä on luotettavampi ja yhdenmukaistettua koko EU:ssa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota edellä esitetyn perusteella:






  — | asettamaan sitovat tavoitteet kaupan ja teollisuuden jätteille, koska niille ei ole vieläkään asetettu erityisiä tavoitteita; |
| --- | --- | --- |

53.

—

asettamaan sitovat tavoitteet kaupan ja teollisuuden jätteille, koska niille ei ole vieläkään asetettu erityisiä tavoitteita;

| — | ehdottamaan jäännösjätteen syntymisen rajoittamista koskevia tavoitteita kaatopaikkadirektiivin (25) ja jätepuitedirektiivin suunnitellun tarkistamisen yhteydessä vuonna 2024; |
| --- | --- |

—

ehdottamaan jäännösjätteen syntymisen rajoittamista koskevia tavoitteita kaatopaikkadirektiivin (25) ja jätepuitedirektiivin suunnitellun tarkistamisen yhteydessä vuonna 2024;

| — | yhdenmukaistamaan kaatopaikkadirektiivin EU:n yleisten ilmastonmuutos- ja kasvihuonekaasupäästöjä koskevien vähentämistavoitteiden kanssa perusteellisen analyysin jälkeen, jotta voidaan käsitellä paremmin kasvihuonekaasuihin liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistamaan kaatopaikkadirektiivin EU:n yleisten ilmastonmuutos- ja kasvihuonekaasupäästöjä koskevien vähentämistavoitteiden kanssa perusteellisen analyysin jälkeen, jotta voidaan käsitellä paremmin kasvihuonekaasuihin liittyviä kysymyksiä;

| — | laatimaan kaatopaikoista vertailuasiakirjan, mukaan lukien metaania koskevat säännökset; |
| --- | --- |

—

laatimaan kaatopaikoista vertailuasiakirjan, mukaan lukien metaania koskevat säännökset;

| 54. | kehottaa komissiota seuraamaan jäsenvaltioiden edistymistä biojätteen erilliskeräyksessä, joka on määrä panna täytäntöön vuoteen 2023 mennessä; muistuttaa, että jätteen käsittelyn hierarkian mukaisesti jäsenvaltioilla on laissa määritetty velvollisuus toteuttaa toimia, joilla kannustetaan biojätteen kierrättämiseen, mikä sisältää biojätteen kompostoinnin ja mädättämisen, pitäen mielessä, että biojätettä kerätään ja käsitellään usein paikallistasolla; korostaa siksi, että komission olisi kannustettava jäsenvaltioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamista parhaita käytäntöjä vaihtamalla; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palauttaa mieliin uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman tavoitteet saavuttaa laaja-alainen kierto ja välttää kasvihuonekaasupäästöjen ja erityisesti metaanipäästöjen pääsy ulos suljetusta järjestelmästä; ymmärtää, että aidosti yhdennettyä jätehuoltoa olisi edistettävä niin, että se panee täytäntöön onnistuneesti jätehierarkian ja antaa jätteen käsittelylle enemmän painoarvoa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että kaatopaikkojen osa-alueiden sulkeminen ja jatkokäsittelymenettelyt ovat avainasemassa vuotojen vähentämisessä, kun otetaan huomioon kaatopaikkojen koko elinkaari; kehottaa komissiota tarjoamaan tukea, joka soveltuu kunkin jäsenvaltion olosuhteisiin, jotta varmistetaan jätehierarkian täysimääräinen soveltaminen korostaen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja saavutetaan 31. joulukuuta 2023 mennessä tavoite biojätteen erottelusta lähteellä ja erilliskeräyksestä muun muassa kannustamalla julkista ja yksityistä sektoria tekemään yhteistyötä erilliskeräyksen, biokierrätyksen ja biohajoavan jätteen uudelleenkäytön varmistamiseksi siten, että jätettä uudelleenohjataan tehokkaasti muualle kuin kaatopaikalle; korostaa, että olisi aina oltava toteuttamiskelpoinen biologinen käsittelyvaihtoehto, kuten kompostointi tai anaerobinen mädätys; tunnustaa tältä osin, että biohajoavasta jätteestä voi syntyä anaerobista mätänemistä, mikä mahdollistaa biometaanin tuotannon; korostaa jätehierarkian yhteydessä, että polttaminen on vasta jätehierarkian toiseksi alhaisin vaihe, ja palauttaa mieliin polttoa koskevat kantansa, jonka se esitti 10. helmikuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa uudesta kiertotalouden toimintasuunnitelmasta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että säännöstelyaltaiden vesipinta-alat ovat maailmanlaajuisesti merkittävä kasvihuonekaasupäästöjen, mukaan lukien metaanin, lähde johtuen pääasiassa sedimenttien kertymisestä padotuille alueille, ja että patojen poistaminen voi auttaa vähentämään merkittävästi padottujen alueiden päästöjä; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta keräämään tietoa tästä aiheesta, jotta se voi ohjata mahdollisten poliittisten toimenpiteiden arviointia varten; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0040.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura ja H. Zhang, ”Anthropogenic and Natural Radiative Forcing”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, luku 8, Cambridge University Press, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta ja New York, NY, Yhdysvallat, 2013, s. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. ja muut, ”Preindustrial14 CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions”, Nature, nide 578, 2020, s. 409–412, ym.

(9)  World Health Organization, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10)  European Environment Agency, Air quality in Europe – 2020 report, s. 7.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 166/2006, annettu 18. tammikuuta 2006, epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24. marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

(13)  Komission yksiköiden 17. syyskuuta 2020 antama valmisteluasiakirja ja sen tiedonanto aiheesta ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (SWD(2020)0176),

(14)  UNEP Global Methane Assessment 2021.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14. joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30. toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17)  Komission 8. heinäkuuta 2020 antama tiedonanto ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia” (COM(2020)0299).

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0277.

(19)  Komission ehdotus asetukseksi annettu 15. joulukuuta 2020 Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. ja Couwenberg, J., ”Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions”, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22. syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29).

(22)  Neuvoston direktiivi 86/278/ETY, annettu 12. kesäkuuta 1986, ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä (EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6).

(23)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21. toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).

(24)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26. huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19. marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

YK:n ilmastokokous (COP26) Glasgow'ssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon sopimuspuolten 25. konferenssin (COP25), Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksen 15. istunnon (CMP15) ja Madridissa Espanjassa 2.–13. joulukuuta 2019 pidetyn Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin toisen istunnon (CMA2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuspuolten 25. konferenssin (COP25), Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksen 15. istunnon (CMP15) ja Madridissa Espanjassa 2.–13. joulukuuta 2019 pidetyn Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin toisen istunnon (CMA2),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolten konferenssin puheenjohtajiston yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja italialaisten kumppanien kanssa 28. toukokuuta 2020 tekemän päätöksen lykätä COP26-ilmastokokousta covid-19-pandemian vuoksi ja kutsua sen uudelleen koolle Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1.–12. marraskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolten konferenssin puheenjohtajiston yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja italialaisten kumppanien kanssa 28. toukokuuta 2020 tekemän päätöksen lykätä COP26-ilmastokokousta covid-19-pandemian vuoksi ja kutsua sen uudelleen koolle Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1.–12. marraskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 25. ja 26. tammikuuta 2021 pidetyn ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän maailmanlaajuisen Climate Adaptation Summit -huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. ja 26. tammikuuta 2021 pidetyn ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän maailmanlaajuisen Climate Adaptation Summit -huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (1) (eurooppalainen ilmastolaki), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (1) (eurooppalainen ilmastolaki),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP25) (2),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (4),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (5),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (7),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (8),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) kokousten (Glasgow, 31. lokakuuta–12. marraskuuta 2021) valmistelutoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) kokousten (Glasgow, 31. lokakuuta–12. marraskuuta 2021) valmistelutoimista,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC”, sen viidennen arviointiraportin ja siitä tehdyn tiivistelmäraportin, IPCC:n erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä sekä IPCC:n erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC”, sen viidennen arviointiraportin ja siitä tehdyn tiivistelmäraportin, IPCC:n erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä sekä IPCC:n erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 annetun tieteellistä ja teknologista neuvontaa antavan UNFCCC:n avustavan toimielimen raportin ”Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action”, jossa tarkastellaan valtamerissä tapahtuvaa muutosta ja ilmastonmuutosta sekä sopeutumis- ja hillitsemistoimien lisäämistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 annetun tieteellistä ja teknologista neuvontaa antavan UNFCCC:n avustavan toimielimen raportin ”Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action”, jossa tarkastellaan valtamerissä tapahtuvaa muutosta ja ilmastonmuutosta sekä sopeutumis- ja hillitsemistoimien lisäämistä,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2019 annetun ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän kansainvälisen komission lippulaivaraportin ”Adapt now: a global call for leadership on climate resilience”, jossa tarkastellaan sopeutumista ja ilmastokestävyyteen liittyvää johtajuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2019 annetun ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän kansainvälisen komission lippulaivaraportin ”Adapt now: a global call for leadership on climate resilience”, jossa tarkastellaan sopeutumista ja ilmastokestävyyteen liittyvää johtajuutta,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2021 julkaistun UNFCCC:n yhteenvetoraportin Pariisin sopimuksen mukaisista kansallisesti määritellyistä panoksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2021 julkaistun UNFCCC:n yhteenvetoraportin Pariisin sopimuksen mukaisista kansallisesti määritellyistä panoksista,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 julkaistun YK:n ympäristöohjelman 11. päästökuiluraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 julkaistun YK:n ympäristöohjelman 11. päästökuiluraportin,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa tarkastellaan hiilineutraaliuden saavuttamista ja energia-alan etenemissuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa tarkastellaan hiilineutraaliuden saavuttamista ja energia-alan etenemissuunnitelmaa,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies”, jossa tarkastellaan ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja saastumiseen liittyvän hätätilan torjuntaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies”, jossa tarkastellaan ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja saastumiseen liittyvän hätätilan torjuntaa,

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBES-foorumin raportin ”IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report”, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja pandemioita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBES-foorumin raportin ”IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report”, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja pandemioita,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaariraportin, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaariraportin, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun Maailman ilmatieteellisen järjestön raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun Maailman ilmatieteellisen järjestön raportin maailman ilmaston tilasta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”, jossa tarkastellaan maailmanlaajuista metaanipäästöarviota sekä metaanipäästöjen hillitsemisen hyötyjä ja kustannuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”, jossa tarkastellaan maailmanlaajuista metaanipäästöarviota sekä metaanipäästöjen hillitsemisen hyötyjä ja kustannuksia,

| — | ottaa huomioon vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ja O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ja O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; toteaa, että UNFCCC:n 197 sopimuspuolesta 191 oli jättänyt YK:lle ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat 12. lokakuuta 2021 mennessä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Pariisin sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; toteaa, että UNFCCC:n 197 sopimuspuolesta 191 oli jättänyt YK:lle ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat 12. lokakuuta 2021 mennessä;

| B. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat 17. joulukuuta 2020 ajan tasalle saatetun kansallisesti määritellyn panoksensa UNFCCC:hen ja että siinä velvoitetaan EU noudattamaan sitovaa tavoitetta vähentää nettomääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoista ilman kansainvälisiä hyvityksiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat 17. joulukuuta 2020 ajan tasalle saatetun kansallisesti määritellyn panoksensa UNFCCC:hen ja että siinä velvoitetaan EU noudattamaan sitovaa tavoitetta vähentää nettomääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoista ilman kansainvälisiä hyvityksiä;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman (UNEP) vuoden 2020 päästökuiluraportin mukaan Pariisin sopimuksen allekirjoittajien tähän mennessä tekemät sitoumukset eivät riitä sopimuksen yhteisen tavoitteen saavuttamiseen ja johtavat siihen, että ilmasto lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; pitää valitettavana, että monet UNFCCC:n sopimuspuolet eivät ole vielä toteuttaneet riittäviä toimia edes kansallisesti määriteltyjen panostensa toteuttamiseksi ja että suuri osa saavutetusta edistyksestä kompensoidaan haitallisilla toimilla, kuten fossiilisten polttoaineiden jatkuvilla tuilla ja uusien hiilivoimaloiden rakentamisella; varoittaa tässä yhteydessä positiivisista luonnollisista kierteistä, joilla voi olla katastrofaalisia seurauksia maailmanlaajuiselle lämpenemiselle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman (UNEP) vuoden 2020 päästökuiluraportin mukaan Pariisin sopimuksen allekirjoittajien tähän mennessä tekemät sitoumukset eivät riitä sopimuksen yhteisen tavoitteen saavuttamiseen ja johtavat siihen, että ilmasto lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; pitää valitettavana, että monet UNFCCC:n sopimuspuolet eivät ole vielä toteuttaneet riittäviä toimia edes kansallisesti määriteltyjen panostensa toteuttamiseksi ja että suuri osa saavutetusta edistyksestä kompensoidaan haitallisilla toimilla, kuten fossiilisten polttoaineiden jatkuvilla tuilla ja uusien hiilivoimaloiden rakentamisella; varoittaa tässä yhteydessä positiivisista luonnollisista kierteistä, joilla voi olla katastrofaalisia seurauksia maailmanlaajuiselle lämpenemiselle;

| D. | ottaa huomioon, että tärkeimpien kasvihuonekaasujen pitoisuudet kasvoivat edelleen vuonna 2020 huolimatta covid-19-pandemiaan liittyvästä päästöjen tilapäisestä vähenemisestä, ja toteaa, että hiilidioksidipitoisuus ilmakehässämme oli Maailman ilmatieteellisen järjestön mukaan korkeimmillaan yli kolmeen miljoonaan vuoteen; toteaa, että vuosi 2020 oli yksi kolmesta ennätyksellisen lämpimästä vuodesta ja että sen keskilämpötilat olivat keskimäärin 1,2 celsiusastetta korkeammat kuin esiteollisella tasolla; ottaa huomioon, että kymmenen viime vuotta (2011–2020) olivat ennätyksellisen lämpimät; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tärkeimpien kasvihuonekaasujen pitoisuudet kasvoivat edelleen vuonna 2020 huolimatta covid-19-pandemiaan liittyvästä päästöjen tilapäisestä vähenemisestä, ja toteaa, että hiilidioksidipitoisuus ilmakehässämme oli Maailman ilmatieteellisen järjestön mukaan korkeimmillaan yli kolmeen miljoonaan vuoteen; toteaa, että vuosi 2020 oli yksi kolmesta ennätyksellisen lämpimästä vuodesta ja että sen keskilämpötilat olivat keskimäärin 1,2 celsiusastetta korkeammat kuin esiteollisella tasolla; ottaa huomioon, että kymmenen viime vuotta (2011–2020) olivat ennätyksellisen lämpimät;

| E. | ottaa huomioon, että pelkästään EU:n sisäiset politiikat eivät riitä hillitsemään maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä ja rajoittamaan lämpötilan nousua Pariisin sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että yhteiset, välittömät ja kunnianhimoiset maailmanlaajuiset toimet ovat tarpeen lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pelkästään EU:n sisäiset politiikat eivät riitä hillitsemään maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä ja rajoittamaan lämpötilan nousua Pariisin sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että yhteiset, välittömät ja kunnianhimoiset maailmanlaajuiset toimet ovat tarpeen lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna;

| F. | ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”, ja toteaa, että UNFCCC:n 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä; ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa korostetaan, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja selviytymiskyvyn kehittäminen ja alhaisten kasvihuonekaasupäästöjen saavuttaminen olisi toteutettava tavalla, joka ei vaaranna elintarviketuotantoa; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevassa IPBES-foorumin raportissa korostetaan, että luonnon kestävä käyttö on ratkaisevaa, jotta voidaan sopeutua ilmastojärjestelmään ja hillitä siihen kohdistuvia ihmisen toiminnan aiheuttamia vaarallisia häiriöitä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”, ja toteaa, että UNFCCC:n 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä; ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa korostetaan, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja selviytymiskyvyn kehittäminen ja alhaisten kasvihuonekaasupäästöjen saavuttaminen olisi toteutettava tavalla, joka ei vaaranna elintarviketuotantoa; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja koskevassa IPBES-foorumin raportissa korostetaan, että luonnon kestävä käyttö on ratkaisevaa, jotta voidaan sopeutua ilmastojärjestelmään ja hillitä siihen kohdistuvia ihmisen toiminnan aiheuttamia vaarallisia häiriöitä;

| G. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen ovat kaksi tärkeimmistä haasteista ja riskeistä ihmisyhteiskunnille; toteaa, että useimmissa aiemmissa politiikoissa on puututtu erillisesti ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ongelmiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen ovat kaksi tärkeimmistä haasteista ja riskeistä ihmisyhteiskunnille; toteaa, että useimmissa aiemmissa politiikoissa on puututtu erillisesti ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ongelmiin;

| H. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisia vuoteen 2020 ulottuvia Aichin biodiversiteettitavoitteita ei saavutettu, minkä vuoksi biologisen monimuotoisuuden suojelun tavoitteiden ja soveltamisalan laajentaminen on entistä kiireellisempää; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisia vuoteen 2020 ulottuvia Aichin biodiversiteettitavoitteita ei saavutettu, minkä vuoksi biologisen monimuotoisuuden suojelun tavoitteiden ja soveltamisalan laajentaminen on entistä kiireellisempää;

| I. | ottaa huomioon, että valtamerten säilyttäminen on ratkaisevan tärkeää paitsi ensisijaisena ravinnonlähteenä myös siksi, että ne ovat merkittäviä hiilen kiertokulun kannalta ja että ne säätelevät ilmastoa ja tuottavat suurimman osan hengitysilmassa olevasta hapesta; ottaa huomioon, että valtameriä ja kryosfääriä koskevassa IPCC:n erityisraportissa tähdennetään, että ilmastomekanismit riippuvat valtameriekosysteemien terveydestä ja että meriekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä ilmaston lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; toteaa, että raportissa palautetaan myös mieliin, että valtameret ovat vuodesta 1970 alkaen lämmenneet vaiheittain, että ne ovat absorboineet yli 90 prosenttia ilmastojärjestelmän ylimääräisestä lämmöstä ja että ne ovat osa ratkaisua ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi ja niihin sopeutumiseksi; toteaa, että tämän vuoksi on tarpeen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja ekosysteemien pilaantumista sekä parantaa luonnollisten hiilinielujen tilaa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että valtamerten säilyttäminen on ratkaisevan tärkeää paitsi ensisijaisena ravinnonlähteenä myös siksi, että ne ovat merkittäviä hiilen kiertokulun kannalta ja että ne säätelevät ilmastoa ja tuottavat suurimman osan hengitysilmassa olevasta hapesta; ottaa huomioon, että valtameriä ja kryosfääriä koskevassa IPCC:n erityisraportissa tähdennetään, että ilmastomekanismit riippuvat valtameriekosysteemien terveydestä ja että meriekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä ilmaston lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; toteaa, että raportissa palautetaan myös mieliin, että valtameret ovat vuodesta 1970 alkaen lämmenneet vaiheittain, että ne ovat absorboineet yli 90 prosenttia ilmastojärjestelmän ylimääräisestä lämmöstä ja että ne ovat osa ratkaisua ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi ja niihin sopeutumiseksi; toteaa, että tämän vuoksi on tarpeen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja ekosysteemien pilaantumista sekä parantaa luonnollisten hiilinielujen tilaa,

| J. | ottaa huomioon, että luontoon perustuvat ratkaisut ja ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ovat keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; katsoo, että jo olemassa olevien ja tehokkaasti toimivien luonnollisten hiilinielujen suojelu ja ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää, valtamerten hiilinielut mukaan luettuina; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että luontoon perustuvat ratkaisut ja ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ovat keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; katsoo, että jo olemassa olevien ja tehokkaasti toimivien luonnollisten hiilinielujen suojelu ja ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää, valtamerten hiilinielut mukaan luettuina;

| K. | ottaa huomioon, että metsillä on merkittävä rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa, sillä ne toimivat hiilinieluina ja ottavat talteen noin 2 miljardia tonnia hiilidioksidia vuodessa; ottaa huomioon, että maailman metsien suojelu ja niiden tilan parantaminen on yksi kustannustehokkaimmista ilmastotoimien muodoista, ja toteaa, että täysimittaisesti täytäntöön pannuissa metsiin perustuvissa ilmastonmuutokseen liittyvissä hillitsemis- ja sopeutumistoimissa voitaisiin vähentää kasvihuonekaasupäästöjä noin 15 gigatonnia hiilidioksidia vuodessa vuoteen 2050 mennessä, mikä voisi riittää rajoittamaan ilmaston lämpenemistä huomattavasti alle 2 celsiusasteeseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että metsillä on merkittävä rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa, sillä ne toimivat hiilinieluina ja ottavat talteen noin 2 miljardia tonnia hiilidioksidia vuodessa; ottaa huomioon, että maailman metsien suojelu ja niiden tilan parantaminen on yksi kustannustehokkaimmista ilmastotoimien muodoista, ja toteaa, että täysimittaisesti täytäntöön pannuissa metsiin perustuvissa ilmastonmuutokseen liittyvissä hillitsemis- ja sopeutumistoimissa voitaisiin vähentää kasvihuonekaasupäästöjä noin 15 gigatonnia hiilidioksidia vuodessa vuoteen 2050 mennessä, mikä voisi riittää rajoittamaan ilmaston lämpenemistä huomattavasti alle 2 celsiusasteeseen;

| L. | ottaa huomioon, että metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen vähentäminen voi auttaa vähentämään ihmisen aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi eli 0,4–5,8 gigatonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa (9); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen vähentäminen voi auttaa vähentämään ihmisen aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi eli 0,4–5,8 gigatonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa (9);

| M. | ottaa huomioon, että neljäsosa pohjoisesta pallonpuoliskosta on myös ikiroudaksi kutsutun pysyvästi jäässä olevan maankamaran peitossa; ottaa huomioon, että maapallon lämpötilan nousun seurauksena arktisen alueen ikirouta sulaa ennennäkemättömällä vauhdilla; ottaa huomioon, että ikirouta on massiivinen kasvihuonekaasuvarasto, joka pystyy varastoimaan jopa 1 600 gigatonnia hiilidioksidia – lähes kaksi kertaa enemmän kuin ilmakehän nykyinen pitoisuus – mutta myös metaania ja typpioksiduulia; toteaa, että sen vapautuminen voisi vauhdittaa ja pahentaa huomattavasti ilmaston lämpenemistä (10); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että neljäsosa pohjoisesta pallonpuoliskosta on myös ikiroudaksi kutsutun pysyvästi jäässä olevan maankamaran peitossa; ottaa huomioon, että maapallon lämpötilan nousun seurauksena arktisen alueen ikirouta sulaa ennennäkemättömällä vauhdilla; ottaa huomioon, että ikirouta on massiivinen kasvihuonekaasuvarasto, joka pystyy varastoimaan jopa 1 600 gigatonnia hiilidioksidia – lähes kaksi kertaa enemmän kuin ilmakehän nykyinen pitoisuus – mutta myös metaania ja typpioksiduulia; toteaa, että sen vapautuminen voisi vauhdittaa ja pahentaa huomattavasti ilmaston lämpenemistä (10);

| N. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ennustettu ilmastonmuutos lisäisi kuolemantapauksien määrää vuosittain noin 250 000:lla vuoteen 2030 mennessä ja että suorien terveysvahinkojen kustannusten arvioidaan olevan 2–4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ennustettu ilmastonmuutos lisäisi kuolemantapauksien määrää vuosittain noin 250 000:lla vuoteen 2030 mennessä ja että suorien terveysvahinkojen kustannusten arvioidaan olevan 2–4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa vuoteen 2030 mennessä;

| O. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen, joka on yhteydessä maisemien muuttumiseen, voi joissakin tapauksissa johtaa uusien sairauden riskien lisääntymiseen, kun lajit, jotka sopeutuvat hyvin ihmisen hallitsemiin maisemiin, pystyvät myös kantamaan taudinaiheuttajia, jotka aiheuttavat merkittävän zoonoottisen tartunnan riskin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen, joka on yhteydessä maisemien muuttumiseen, voi joissakin tapauksissa johtaa uusien sairauden riskien lisääntymiseen, kun lajit, jotka sopeutuvat hyvin ihmisen hallitsemiin maisemiin, pystyvät myös kantamaan taudinaiheuttajia, jotka aiheuttavat merkittävän zoonoottisen tartunnan riskin;

| P. | ottaa huomioon, että ilman pilaantuminen ja ilmastonmuutos liittyvät läheisesti toisiinsa ja että niillä on samoja ihmisen toiminnasta johtuvia lähteitä; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ilman pilaantuminen aiheuttaa maailmanlaajuisesti arviolta 4,2 miljoonaa aivohalvauksesta, sydänsairauksista, keuhkosyövästä ja akuuteista ja kroonisista hengityselinsairauksista johtuvaa kuolemantapausta vuodessa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ilman pilaantuminen ja ilmastonmuutos liittyvät läheisesti toisiinsa ja että niillä on samoja ihmisen toiminnasta johtuvia lähteitä; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan ilman pilaantuminen aiheuttaa maailmanlaajuisesti arviolta 4,2 miljoonaa aivohalvauksesta, sydänsairauksista, keuhkosyövästä ja akuuteista ja kroonisista hengityselinsairauksista johtuvaa kuolemantapausta vuodessa;

| Q. | ottaa huomioon, että YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston mukaan kirjattujen katastrofien määrä ja taloudellisten tappioiden laajuus ovat lähes kaksinkertaistuneet 20:n viime vuoden aikana ja että suuri osa niistä johtuu ilmastokatastrofien määrän merkittävästä kasvusta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston mukaan kirjattujen katastrofien määrä ja taloudellisten tappioiden laajuus ovat lähes kaksinkertaistuneet 20:n viime vuoden aikana ja että suuri osa niistä johtuu ilmastokatastrofien määrän merkittävästä kasvusta;

| R. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja sen tuhoisat vaikutukset vaikuttavat jo nyt muuttoliikemalleihin; ottaa huomioon, että Maailmanpankin vuonna 2018 tekemän tutkimuksen mukaan lähes kolme prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan, Etelä-Aasian ja Latinalaisen Amerikan väestöstä saattaisi joutua muuttamaan kotimaassaan paetakseen ilmastonmuutoksesta johtuvia hitaasti eteneviä vaikutuksia (11); ottaa huomioon, että ilman ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia yhtenäisiä toimia riskinä on, että yli 700 miljoonaa ihmistä, jotka asuvat alavilla rannikkoalueilla ja pienissä saarivaltioissa, saattavat joutua kokemaan yhä voimakkaampia myrskyjä ja tulvia ja lopulta maan menetyksiä ja uudelleen asuttamista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja sen tuhoisat vaikutukset vaikuttavat jo nyt muuttoliikemalleihin; ottaa huomioon, että Maailmanpankin vuonna 2018 tekemän tutkimuksen mukaan lähes kolme prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan, Etelä-Aasian ja Latinalaisen Amerikan väestöstä saattaisi joutua muuttamaan kotimaassaan paetakseen ilmastonmuutoksesta johtuvia hitaasti eteneviä vaikutuksia (11); ottaa huomioon, että ilman ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia yhtenäisiä toimia riskinä on, että yli 700 miljoonaa ihmistä, jotka asuvat alavilla rannikkoalueilla ja pienissä saarivaltioissa, saattavat joutua kokemaan yhä voimakkaampia myrskyjä ja tulvia ja lopulta maan menetyksiä ja uudelleen asuttamista;

| S. | ottaa huomioon, että Pariisin sopimus on ensimmäinen kansainvälinen sopimus, jossa nimenomaisesti tunnustetaan ilmastotoimien ja ihmisoikeuksien välinen yhteys, mikä mahdollistaa olemassa olevien ihmisoikeuksiin liittyvien oikeudellisten välineiden käytön valtioiden ja yksityisten yritysten kannustamiseksi vähentämään päästöjä; ottaa huomioon, että Pariisin sopimukseen ei sisälly konkreettisia välineitä, joilla valtiolliset toimijat ja yritystoimijat voitaisiin saattaa vastuuseen niiden vaikutuksesta ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksien toteutumiseen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Pariisin sopimus on ensimmäinen kansainvälinen sopimus, jossa nimenomaisesti tunnustetaan ilmastotoimien ja ihmisoikeuksien välinen yhteys, mikä mahdollistaa olemassa olevien ihmisoikeuksiin liittyvien oikeudellisten välineiden käytön valtioiden ja yksityisten yritysten kannustamiseksi vähentämään päästöjä; ottaa huomioon, että Pariisin sopimukseen ei sisälly konkreettisia välineitä, joilla valtiolliset toimijat ja yritystoimijat voitaisiin saattaa vastuuseen niiden vaikutuksesta ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksien toteutumiseen;

| T. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on myös merkittävä ihmisoikeusulottuvuus, koska se vaikuttaa suoraan ja välillisesti useiden yleismaailmallisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien toteutumiseen ja eniten haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin, ikääntyneisiin ja sairaisiin, pienituloisiin sekä alkuperäiskansoihin; ottaa huomioon, että sekä UNFCCC että Pariisin sopimus perustuvat sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja valtioiden sitoutumiseen ilmastojärjestelmän suojelemiseen nykyisten ja tulevien sukupolvien hyväksi; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pahentaa alkuperäiskansojen nykyisiä haasteita ja syventää entisestään kulttuurista, taloudellista ja poliittista syrjäytymistä ja eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on myös merkittävä ihmisoikeusulottuvuus, koska se vaikuttaa suoraan ja välillisesti useiden yleismaailmallisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien toteutumiseen ja eniten haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin, ikääntyneisiin ja sairaisiin, pienituloisiin sekä alkuperäiskansoihin; ottaa huomioon, että sekä UNFCCC että Pariisin sopimus perustuvat sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja valtioiden sitoutumiseen ilmastojärjestelmän suojelemiseen nykyisten ja tulevien sukupolvien hyväksi; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pahentaa alkuperäiskansojen nykyisiä haasteita ja syventää entisestään kulttuurista, taloudellista ja poliittista syrjäytymistä ja eriarvoisuutta;

| U. | ottaa huomioon, että ilmastotoimet ovat yksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, jotka kaikki YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät vuonna 2015 osana kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ilmastotoimet ovat yksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, jotka kaikki YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät vuonna 2015 osana kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa;

| V. | ottaa huomioon, että UNFCCC:n sopimuspuolet sitoutuivat vuonna 2009 ottamaan käyttöön 100 miljardia dollaria vuodessa vuodesta 2020 alkaen, mikä vahvistettiin myöhemmin Pariisin sopimuksessa; ottaa huomioon, että kehittyneiden maiden todelliset sitoumukset ovat kuitenkin edelleen kaukana yhteisestä tavoitteesta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja sen aiheuttamat tarpeet kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä kehittyvissä saarivaltioissa ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että UNFCCC:n sopimuspuolet sitoutuivat vuonna 2009 ottamaan käyttöön 100 miljardia dollaria vuodessa vuodesta 2020 alkaen, mikä vahvistettiin myöhemmin Pariisin sopimuksessa; ottaa huomioon, että kehittyneiden maiden todelliset sitoumukset ovat kuitenkin edelleen kaukana yhteisestä tavoitteesta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja sen aiheuttamat tarpeet kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä kehittyvissä saarivaltioissa ovat lisääntyneet;

| W. | ottaa huomioon, että YK:n kehitysohjelmassa arvioidaan, että vuoteen 2030 mennessä tarvitaan vuosittain 140–300 miljardia Yhdysvaltain dollaria pelkästään kehitysmaiden sopeutumistarpeiden kattamiseksi ja että summa nousee vuosittain 280–500 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoteen 2050 mennessä; (12) |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että YK:n kehitysohjelmassa arvioidaan, että vuoteen 2030 mennessä tarvitaan vuosittain 140–300 miljardia Yhdysvaltain dollaria pelkästään kehitysmaiden sopeutumistarpeiden kattamiseksi ja että summa nousee vuosittain 280–500 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoteen 2050 mennessä; (12)

| X. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttama UNFCCC:n ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolikonferenssien, jotka oli tarkoitus järjestää vuonna 2020, valitettava viivästyminen vuodella tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden siirtyä reaktiivisesta mallista ennakoivaan ja ennalta varautuvaan malliin ja lopulta saada aikaan tarvittava muutos; katsoo, että uusien tieteellisten saavutusten olisi vaikutettava kansainvälisten ohjelmien ja niiden kansallisen täytäntöönpanon välisiin yhteyksiin ja vahvistettava niitä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttama UNFCCC:n ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolikonferenssien, jotka oli tarkoitus järjestää vuonna 2020, valitettava viivästyminen vuodella tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden siirtyä reaktiivisesta mallista ennakoivaan ja ennalta varautuvaan malliin ja lopulta saada aikaan tarvittava muutos; katsoo, että uusien tieteellisten saavutusten olisi vaikutettava kansainvälisten ohjelmien ja niiden kansallisen täytäntöönpanon välisiin yhteyksiin ja vahvistettava niitä;

| Y. | ottaa huomioon, että samalla, kun maailma torjuu covid-19-pandemian jatkuvia vaikutuksia, ilmastokriisi ei ole kadonnut mihinkään; katsoo, että talouden elpymistä olisi hyödynnettävä ainutlaatuisena mahdollisuutena nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja varmistaa 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttaminen kehittämällä maapallon sietokyvyn rajojen kanssa yhteensopiva sosioekonominen malli ja kanavoimalla investointeja luonnollisten ekosysteemien ennallistamiseen, millä vahvistetaan niiden sopeutumiskykyä, ja ensisijaisille aloille, kuten energiatehokkuuteen, kestävään elintarviketuotantoon, uusiutuvan energian alan teknologiaan ja innovoivaan ja kestävään päästöttömään teknologiaan ja näihin liittyvään tarvittavaan infrastruktuuriin, sekä siirtämällä investoinnit pois ilmastoa ja ympäristöä vahingoittavista toimista virtaviivaistamalla ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta kaikissa investointipäätöksissä; katsoo, että tässä siirtymäprosessissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tarpeisiin ja valmiuksiin liittyvät alueiden väliset erot ja kunnioitettava samanaikaisesti oikeudenmukaisen siirtymän periaatteita; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että samalla, kun maailma torjuu covid-19-pandemian jatkuvia vaikutuksia, ilmastokriisi ei ole kadonnut mihinkään; katsoo, että talouden elpymistä olisi hyödynnettävä ainutlaatuisena mahdollisuutena nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja varmistaa 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttaminen kehittämällä maapallon sietokyvyn rajojen kanssa yhteensopiva sosioekonominen malli ja kanavoimalla investointeja luonnollisten ekosysteemien ennallistamiseen, millä vahvistetaan niiden sopeutumiskykyä, ja ensisijaisille aloille, kuten energiatehokkuuteen, kestävään elintarviketuotantoon, uusiutuvan energian alan teknologiaan ja innovoivaan ja kestävään päästöttömään teknologiaan ja näihin liittyvään tarvittavaan infrastruktuuriin, sekä siirtämällä investoinnit pois ilmastoa ja ympäristöä vahingoittavista toimista virtaviivaistamalla ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta kaikissa investointipäätöksissä; katsoo, että tässä siirtymäprosessissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tarpeisiin ja valmiuksiin liittyvät alueiden väliset erot ja kunnioitettava samanaikaisesti oikeudenmukaisen siirtymän periaatteita;

| Z. | ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan systeemisellä muutoksella tarkoitetaan sellaista perustavanlaatuista, muutokseen johtavaa ja monialaista muutoksen muotoa, johon sisältyy järjestelmien, tavoitteiden, kannustimien, teknologioiden, sosiaalisten käytäntöjen ja normien sekä tietojärjestelmien ja hallintotapojen merkittäviä muutoksia ja uudelleen suuntaamista; ottaa huomioon, että yhteiskunnan ydinjärjestelmien kannalta tämä tarkoittaa, että teknologioiden ja tuotantoprosessien lisäksi on määritettävä uudelleen myös kulutustottumukset ja elintavat, kun otetaan huomioon kestävämmät vaihtoehdot, joissa keskitytään esimerkiksi hyvinvointiin ja selviytymiskykyyn (13); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan systeemisellä muutoksella tarkoitetaan sellaista perustavanlaatuista, muutokseen johtavaa ja monialaista muutoksen muotoa, johon sisältyy järjestelmien, tavoitteiden, kannustimien, teknologioiden, sosiaalisten käytäntöjen ja normien sekä tietojärjestelmien ja hallintotapojen merkittäviä muutoksia ja uudelleen suuntaamista; ottaa huomioon, että yhteiskunnan ydinjärjestelmien kannalta tämä tarkoittaa, että teknologioiden ja tuotantoprosessien lisäksi on määritettävä uudelleen myös kulutustottumukset ja elintavat, kun otetaan huomioon kestävämmät vaihtoehdot, joissa keskitytään esimerkiksi hyvinvointiin ja selviytymiskykyyn (13);

| AA. | ottaa huomioon, että luontoon perustuvilla ratkaisuilla ja ekosysteemeihin perustuvilla lähestymistavoilla voidaan luoda vahvoja politiikkaa koskevia yhteyksiä UNFCCC:n, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja toisen aavikoitumista koskevan Rion yleissopimuksen välille, mikä tarjoaa näiden kolmen yleissopimuksen puheenjohtajistoille ja sihteeristöille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen torjumiseksi yhdennetyllä ja johdonmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että luontoon perustuvilla ratkaisuilla ja ekosysteemeihin perustuvilla lähestymistavoilla voidaan luoda vahvoja politiikkaa koskevia yhteyksiä UNFCCC:n, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja toisen aavikoitumista koskevan Rion yleissopimuksen välille, mikä tarjoaa näiden kolmen yleissopimuksen puheenjohtajistoille ja sihteeristöille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen torjumiseksi yhdennetyllä ja johdonmukaisella tavalla;

| AB. | katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja Next Generation EU -elpymissuunnitelma ovat ainutlaatuinen tilaisuus vahvistaa EU:n taloutta ja lisätä sen innovatiivisuutta, kilpailukykyä ja tulevaisuuteen suuntautuneisuutta ja että näin taataan Euroopan johtajuus vihreän talouden alalla ja kehitetään Euroopan sosiaalista mallia ja sosiaalista markkinataloutta; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja Next Generation EU -elpymissuunnitelma ovat ainutlaatuinen tilaisuus vahvistaa EU:n taloutta ja lisätä sen innovatiivisuutta, kilpailukykyä ja tulevaisuuteen suuntautuneisuutta ja että näin taataan Euroopan johtajuus vihreän talouden alalla ja kehitetään Euroopan sosiaalista mallia ja sosiaalista markkinataloutta;

| AC. | ottaa huomioon, että ilmastoon liittyvien terveyteen, toimeentuloon, elintarviketurvaan, vesihuoltoon ja talouskasvuun kohdistuvien riskien arvioidaan olevan paljon suuremmat, kun ilmasto lämpenee 2 celsiusastetta; ottaa huomioon, että ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen 2 celsiusasteeseen verrattuna ennustetaan vähentävän vaikutuksia maaekosysteemeihin, makean veden ekosysteemeihin sekä rannikkoekosysteemeihin ja säilyttävän enemmän niiden ihmisille tarjoamia palveluja; ottaa huomioon, että tästä syystä on välttämätöntä pyrkiä rajoittamaan lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että ilmastoon liittyvien terveyteen, toimeentuloon, elintarviketurvaan, vesihuoltoon ja talouskasvuun kohdistuvien riskien arvioidaan olevan paljon suuremmat, kun ilmasto lämpenee 2 celsiusastetta; ottaa huomioon, että ilmaston lämpenemisen rajoittamisen 1,5 celsiusasteeseen 2 celsiusasteeseen verrattuna ennustetaan vähentävän vaikutuksia maaekosysteemeihin, makean veden ekosysteemeihin sekä rannikkoekosysteemeihin ja säilyttävän enemmän niiden ihmisille tarjoamia palveluja; ottaa huomioon, että tästä syystä on välttämätöntä pyrkiä rajoittamaan lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna;

| AD. | katsoo, että tapa, jolla EU johtaa esimerkillä, on ratkaisevan tärkeä, jotta kolmannet maat saadaan mukaan ilmastonmuutoksen torjuntaan ja jotta voidaan siten korottaa maailmanlaajuisten ilmastotavoitteiden tasoa; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että tapa, jolla EU johtaa esimerkillä, on ratkaisevan tärkeä, jotta kolmannet maat saadaan mukaan ilmastonmuutoksen torjuntaan ja jotta voidaan siten korottaa maailmanlaajuisten ilmastotavoitteiden tasoa;

| AE. | ottaa huomioon, että EU:n on tunnustettava vastuunsa aiemmista kasvihuonekaasupäästöistä ja pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon välisestä kehityskuilusta ja toimittava sen mukaisesti; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että EU:n on tunnustettava vastuunsa aiemmista kasvihuonekaasupäästöistä ja pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon välisestä kehityskuilusta ja toimittava sen mukaisesti;

| AF. | ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ilmastonmuutoksen uhan torjumiseksi rahoitusvirtoja on sovitettava vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja ilmastokestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ilmastonmuutoksen uhan torjumiseksi rahoitusvirtoja on sovitettava vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja ilmastokestävään kehitykseen;

| AG. | ottaa huomioon, että yleinen tietoisuus ja kansalaisten osallistuminen ilmastotoimiin lisääntyvät; ottaa huomioon, että kansalaiset vaativat hallituksilta lisää toimia ja kunnianhimoisia toimenpiteitä ilmastonmuutoksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että yleinen tietoisuus ja kansalaisten osallistuminen ilmastotoimiin lisääntyvät; ottaa huomioon, että kansalaiset vaativat hallituksilta lisää toimia ja kunnianhimoisia toimenpiteitä ilmastonmuutoksen torjumiseksi;

| AH. | ottaa huomioon, että Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi päättyi 31. joulukuuta 2020; ottaa huomioon, että ohjeita siitä, miten puhtaan kehityksen mekanismin toimien mukaiset päästövähennykset on otettava huomioon 31. joulukuuta 2020 jälkeisenä aikana, lykättiin myöhempään ajankohtaan; ottaa huomioon, että on otettu käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä puhtaan kehityksen mekanismin toimien jatkamiseksi vuoden 2020 jälkeen; ottaa huomioon, että Kioton pöytäkirjan osapuolikokous on tarkoitus järjestää Glasgow’ssa COP26:n yhteydessä; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi päättyi 31. joulukuuta 2020; ottaa huomioon, että ohjeita siitä, miten puhtaan kehityksen mekanismin toimien mukaiset päästövähennykset on otettava huomioon 31. joulukuuta 2020 jälkeisenä aikana, lykättiin myöhempään ajankohtaan; ottaa huomioon, että on otettu käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä puhtaan kehityksen mekanismin toimien jatkamiseksi vuoden 2020 jälkeen; ottaa huomioon, että Kioton pöytäkirjan osapuolikokous on tarkoitus järjestää Glasgow’ssa COP26:n yhteydessä;

1.

palauttaa mieliin, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden väheneminen ovat ihmiskunnan suurimpia haasteita ja että kaikkien maailman maiden hallitusten on tehtävä parhaansa niiden torjumiseksi viipymättä; korostaa, että kansainvälinen yhteistyö, valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen, solidaarisuus, johdonmukainen tieteeseen perustuva toiminta sekä horjumaton sitoutuminen tavoitetason nostamiseen ovat välttämättömiä, jotta voimme kantaa yhdessä vastuun ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ehkäisemisestä ja siten koko maapallon ja kaikkien hyvinvoinnin turvaamisesta; ottaa tältä osin huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin pyynnön, jossa hän kehottaa kaikkia hallituksia eri puolilla maailmaa julistamaan ilmastohätätilan, kunnes maailmassa on saavutettu kasvihuonekaasujen nollanettopäästöt;

2.

ilmaisee huolestumisensa UNEPin vuoden 2020 päästökuiluraportin tulosten ja erityisesti sen johdosta, että covid-19-pandemian aiheuttamasta hiilidioksidipäästöjen väliaikaisesta vähenemisestä huolimatta ehdottomien kansallisesti määriteltyjen panosten mukaiset ennustetut päästöt ohjaavat täysimittaisesti toteutuessaan maailmaa kohti 3,2 celsiusasteen lämpötilan nousua; suhtautuu myönteisesti tähän mennessä ilmoitettuihin kansallisesti määriteltyjen panosten päivityksiin, joissa on korotettu ilmastotavoitteita; toteaa kuitenkin huolestuneena, että nämäkään panokset eivät riitä takaamaan, että päästöt mahdollistavat Pariisin sopimuksen tavoitteen saavuttamisen; on huolestunut syyskuussa 2021 julkaistusta kansallisesti määriteltyjä panoksia koskevasta UNFCCC:n yhteenvetoraportista, jossa todettiin, että kaikista ennen 30. heinäkuuta 2021 toimitetuista kansallisesti määritellyistä panoksista seuraa maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen huomattava kasvu – noin 16 prosenttia – vuonna 2030 vuoteen 2010 verrattuna; korostaa, että IPCC:n mukaan 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että maailmanlaajuiset päästövähennykset ovat vähintään 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2010 tasoihin;

3.

muistuttaa erään perustuslakituomioistuimen hiljattain tekemästä päätöksestä, jonka mukaan ilmaston suojelu ei ole poliittisesti harkinnanvaraista ja että ympäristönsuojelua koskevat perustuslain säännökset asettavat valtiolle perustuslaillisen velvollisuuden saavuttaa ilmastoneutraalius;

4.

korostaa, että vuoden 2020 päästökuiluraportin mukaan pandemian jälkeinen vihreä elpyminen voisi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä noin 25 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jolloin ne sijoittuisivat sellaisten päästöjen vaihteluvälille, jotka tarjoavat 66 prosentin mahdollisuuden pitää lämpötila alle 2 celsiusasteessa mutta eivät vieläkään riitä rajoittamaan ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteeseen; korostaa siksi, että elpymistoimet voisivat vaikuttaa voimakkaasti siihen, saavutetaanko Pariisin sopimuksen tavoitteet; kehottaa hallituksia toteuttamaan kaikki toimet vihreän elpymisen täytäntöön panemiseksi ja vahvistamaan samalla sitoumuksiaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä tehostamaan kansallisesti määriteltyjä panoksiaan ennen COP26-kokousta tieteeseen perustuvia politiikkoja noudattaen; painottaa, että viimeaikaisen tutkimuksen mukaan Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteen saavuttaminen on taloudellisesti optimaalista ilmastopolitiikkaa (14);

5.

suhtautuu myönteisesti G7-ryhmän sitoumukseen toteuttaa kunnianhimoisia ja nopeutettuja toimia päästöjen vähentämiseksi, jotta varmistetaan, että 1,5ocelsiusasteen lämpötilan nousun raja on yhä saavutettavissa (15); palauttaa mieliin, että näin tuotettaisiin monenlaista sivuhyötyä ympäristölle, taloudelle, yhteiskunnalle ja kansanterveydelle; korostaa sellaisten maiden kasvavaa määrää, jotka sitoutuvat nollanettopäästöjä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen vuosisadan puoleenväliin mennessä; korostaa kuitenkin, että nämä sitoumukset on kiireellisesti muutettava tehokkaiksi lyhyen aikavälin politiikoiksi, toimiksi ja taloudellisiksi resursseiksi ja että ne on otettava huomioon tarkistetuissa kansallisesti määritellyissä panoksissa, jotka on toimitettava ennen COP26-kokousta, vuoteen 2030 ulottuvien kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden muodossa, jotta maailmanlaajuiset päästöt saavuttaisivat huippunsa mahdollisimman nopeasti; kehottaa G20-ryhmää ottamaan johtavan aseman sekä lyhyen että pitkän aikavälin tavoitteiden korottamisessa;

6.

suhtautuu myönteisesti siihen, että viisi vuotta Pariisin sopimuksen voimaantulon jälkeen maailman suurimmat taloudet kilpailevat ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa; kiinnittää huomion siihen, että nollanettopäästöjä koskevia sitoumuksia on tuettava UNFCCC:n sihteeristölle toimitettujen pitkän aikavälin strategioiden kautta; korostaa tarvetta muuttaa nämä sitoumukset tehokkaiksi toimenpiteiksi ja politiikoiksi kaikilla tasoilla ja kaikilla aloilla;

7.

korostaa, että on tärkeää poistaa kaikki fossiiliset polttoaineet mahdollisimman pian käytöstä; ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050” päätelmät, joiden mukaan fossiilisten polttoaineiden kysyntä on vähentynyt jyrkästi, minkä vuoksi ei ole tarpeen investoida uusiin fossiilisten polttoaineiden toimituksiin, ja joissa todetaan, että 1,5ocelsiusasteen tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että uusia öljy- ja kaasukenttiä ei hyväksytä kehitettäväksi ja että kivihiilikaivoksia ei rakenneta tai niiden toimintaa jatketa vuodesta 2021 alkaen; tukee G7-ryhmän sitoumusta lopettaa sellaisen hiilen, jonka hiilidioksidipäästöjä ei ole vähennetty, rahoitus vuoden 2021 loppuun mennessä; kehottaa G7-maita johtamaan esimerkillä energiasiirtymän alalla ja pysäyttämään kaikki uudet investoinnit fossiilisten polttoaineiden tuotantoon; tukee COP26:n puheenjohtajana toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Powering Past Coal Alliance -yhteenliittymää niiden pyrkiessä sopimukseen, jolla pysäytetään kaikkien uusien päästövähennystekniikoita hyödyntämättömien hiilipohjaisten voimalaitosten rakentaminen; toteaa, että fossiilisilla polttoaineilla ei ole pitkäaikaista roolia EU:n energialähteiden yhdistelmässä, ja kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa hyväksymään kansallisia suunnitelmia, jotta kaikki fossiiliset polttoaineet voidaan poistaa käytöstä mahdollisimman pian ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

8.

kannattaa voimakkaasti Tanskan ja Costa Rican aloitetta sellaisten maiden yhteenliittymästä, jotka ovat halukkaita lopettamaan öljyn ja kaasun tuotannon asteittain ja lopettamaan lupien myöntämisen uusiin etsintöihin; palauttaa mieliin Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector” päätelmät, joissa vahvistetaan, että tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä muiden osapuolten kanssa fossiilisten polttoaineiden sulkusopimuksen laatimiseksi, jotta voidaan asteittain lopettaa fossiilisten polttoaineiden käyttö ja tukea oikeudenmukaista siirtymää;

9.

muistuttaa, että kaikkien osapuolten olisi tehtävä niin julkisista ja yksityisistä kuin kotimaisista ja kansainvälisistä rahoitusvirroista yhtenäisiä 1,5 celsiusasteen kehityspolun ja ilmastokestävän kehityksen kanssa; kehottaa komissiota esittämään osana 14. joulukuuta 2021 julkaistavaa ilmasto- ja energiapakettia kattavan tilannekatsauksen siitä, miten unioni ja jäsenvaltiot noudattavat Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet mahdollisten puutteiden korjaamiseksi;

10.

ilmaisee syvän huolestumisensa maailmanlaajuisen kiinnostuksen lisääntymisestä arktisen alueen fossiilisten polttoaineiden varantoja kohtaan, jotka ovat helpommin saatavilla, kun merijääpeite vähenee ilmastonmuutoksen vuoksi; korostaa arktisen alueen luonnon haavoittuvuutta ja sitä, että on erittäin vaikeaa puhdistaa ekosysteemiä öljyvuodoista, jotka johtuvat murtumista, putkivuodoista tai laivaonnettomuuksista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan merellä tapahtuvan öljynetsinnän maailmanlaajuista keskeyttämistä arktisella alueella;

11.

korostaa tarvetta rakentaa uudelleen kansainvälisiä koalitioita, jotta saavutetaan erittäin kunnianhimoisia ja ympäristön kannalta vahvaa tinkimättömyyttä ilmentäviä tuloksia COP26:ssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä merkittävien päästöjen aiheuttajien, ilmastonmuutokselle alttiiden maiden, transatlanttisten kumppaneiden ja COP26:n puheenjohtajana toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja esittämään COP26:ssa politiikkaa koskevia ehdotuksia siitä, miten maiden olisi nopeutettava toimia tavoitteisiin liittyvien erojen poistamiseksi, jotta ilmaston lämpeneminen saadaan pidettyä alle 1,5 celsiusasteessa; kannustaa EU:ta nopeuttamaan diplomaattisia ja liittoutumien luomiseen liittyviä toimiaan kehitysmaiden ja heikoimmassa asemassa olevien maiden kanssa, jotta se voisi toimia sillanrakentajana kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välillä, mikä on ollut aiemmin ratkaisevan tärkeää, jotta COP-kokouksissa saavutettaisiin mahdollisimman kunnianhimoisia tuloksia;

12.

suhtautuu myönteisesti siihen, että presidentti Biden toteutti toimia palauttaakseen Yhdysvaltojen Pariisin sopimukseen ensimmäisenä virkapäivänään ja sitoutui vähentämään Yhdysvaltojen kasvihuonekaasupäästöjä puoleen vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasoihin verrattuna ja tavoittelemaan nollanettopäästöjä vuoteen 2050 mennessä; odottaa konkreettisten politiikkatoimien ja rahoitusvirtojen oikea-aikaista toteutumista Yhdysvaltojen sitoumusten täyttämiseksi; korostaa EU:n ja Yhdysvaltojen välisen yhteistyön ja johtajuuden merkitystä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta; korostaa, että ilmastonmuutoksen, ympäristön tilan heikkenemisen ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjuminen, vihreän kasvun edistäminen ja valtamerten suojelu ovat uuden transatlanttisen toimintaohjelman ytimessä ja että EU ja Yhdysvallat ovat yhdessä sitoutuneet kaikin tavoin säilyttämään ilmaston lämpenemistä koskevan 1,5ocelsiusasteen rajan; antaa tunnustusta presidentti Bidenin pyrkimyksille korottaa ilmastotoimia koskevia maailmanlaajuisia tavoitteita muun muassa järjestämällä johtajien ilmastohuippukokous huhtikuussa 2021;

13.

korostaa Kiinan asemaa maailman toiseksi suurimpana taloutena ja maana, jonka kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt ovat suurimmat; ottaa huomioon Kiinan pyrkimyksen toimia rakentavana voimana maailmanlaajuisissa ilmastoneuvotteluissa; toteaa kuitenkin erityisen huolestuneena, että sen riippuvuus hiilestä on edelleen suuri, ja kannustaa sen hallitusta vauhdittamaan edelleen vihreää siirtymää keskeisenä edellytyksenä Pariisin sopimuksen maailmanlaajuisten tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon presidentti Xi Jinpingin syyskuussa 2020 esittämän ilmoituksen, jonka mukaan Kiina saavuttaisi hiilidioksidipäästöjen huipun ennen vuotta 2030 ja hiilineutraaliuden ennen vuotta 2060; korostaa, että näiden sitoumusten olisi katettava kaikki kasvihuonekaasupäästöt; odottaa lisäsitoumuksia sekä konkreettisia politiikkatoimia ja niihin mukautettuja rahoitusvirtoja sitoumusten täyttämiseksi;

14.

korostaa, että IPBES:n mukaan pandemian taustalla ovat samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka edistävät biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja ilmastonmuutosta, mukaan lukien maankäytön muutos, maatalouden laajentuminen ja tehostuminen ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus sekä muut tekijät; painottaa, että pandemia on osoittanut ”yhteinen terveys”- ja ”terveys kaikissa politiikoissa” -periaatteiden merkityksen poliittisessa päätöksenteossa ja että tarvitaan perustavanlaatuisia muutoksia; palauttaa mieliin, että Pariisin sopimuksen johdanto-osassa tunnustetaan oikeus terveyteen keskeiseksi oikeudeksi; korostaa, että UNFCCC:n 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa todetaan, että sopimuspuolten olisi sovellettava ”asianmukaisia menetelmiä, esimerkiksi kussakin maassa laadittuja ja päätettyjä vaikutusten arviointeja, joiden tavoitteena on minimoida sellaisia talouteen, kansanterveyteen ja ympäristön laatuun kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, jotka aiheutuvat ilmastonmuutoksen heikentämiseksi tai siihen sopeutumiseksi suoritetuista hankkeista ja toimista”; katsoo, että terveys olisi sisällytettävä UNFCCC:hen liittyviin kansallisiin sopeutumissuunnitelmiin ja kansallisiin tiedonantoihin;

15.

korostaa, että Pariisin sopimuksen ja sen ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja ja kaikkien talouden alojen ennennäkemätöntä muutosta; katsoo, että tämä muutos kohti uutta kestävää talousmallia voidaan saavuttaa vain, jos se takaa oikeudenmukaisen siirtymän, jossa yhdistyvät sosiaalinen ja ekologinen kehitys, jossa parannetaan ihmisten hyvinvointia ja jossa ketään ei jätetä jälkeen;

COP26-kokous Glasgow’ssa

COP26-kokous Glasgow’ssa

16.

pitää valitettavana, että Madridissa vuonna 2019 pidetyssä COP25-kokouksessa ei saavutettu edistystä ja että joidenkin osapuolten sitoutuneisuus ja avoimuus oli puutteellista; pitää valitettavana, että Pariisin sopimuksen sääntökirjan viimeistely lykättiin myöhempään COP-kokoukseen, ja katsoo, että menetyksistä ja vahingoista käytyjen keskustelujen tulos olisi voinut olla kunnianhimoisempi; ottaa huomioon, että organisatorisista vaikeuksista huolimatta on edistytty tärkeissä kysymyksissä, kuten ilmasto-ohjelman sosiaalisen ulottuvuuden edistämisessä ja valtiosta riippumattomien toimijoiden laajamittaisessa aktivoimisessa;

17.

korostaa, että on erittäin tärkeää, että COP26-kokouksessa saavutetaan uusi yksimielisyys tarvittavista ilmastotoimista ja -tavoitteista, joiden mukaan maailmanlaajuinen ilmastoneutraalius on saavutettava vuosisadan puoleenväliin mennessä, sekä vankoista lyhyen ja keskipitkän aikavälin politiikkatoimista;

18.

kehottaa kaikkia UNFCCC:n sopimuspuolia edistämään yhteistyössä alueiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden, erityisesti kansalaisyhteiskunnan, kanssa rakentavasti COP26-kokoukseen johtavaa prosessia, ja katsoo, että kansallisesti määriteltyjä panoksia on korotettava kokouksessa, jotta varmistetaan, että ne ovat yhteensopivia Pariisin sopimuksessa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen ja parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon kanssa ja että ne vastaavat sopimuspuolten mahdollisimman korkeaa tavoitetasoa; painottaa, että koska nykyiset sitoumukset eivät ole riittäviä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja koska on kiireellisesti saavutettava maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen huippu ja sen jälkeen vähennettävä niitä merkittävästi, kaikkien sopimuspuolten olisi tehostettava toimiaan ja päivitettävä kansallisesti määritellyt panoksensa Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, ja kehottaa erityisesti EU:ta ja kaikkia G20-maita osoittamaan maailmanlaajuista johtajuutta tältä osin ja sitoutumaan myös ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

19.

korostaa, että UNEPin vuoden 2020 päästökuiluraportin mukaan maailman väestöstä rikkain yksi prosentti aiheuttaa yli kaksi kertaa niin paljon ilmastopäästöjä kuin vähävaraisin 50 prosenttia yhteensä; toteaa, että lisätutkimusten (16) mukaan EU:ssa EU:n rikkain 10 prosentin väestönosa aiheutti miltei kolmasosan kulutukseen liittyvistä EU:n kumulatiivisista päästöistä vuosien 1990 ja 2015 välillä ja että samalla ajanjaksolla EU:n vähävaraisimman 50 prosentin väestönosan kulutukseen liittyvät vuotuiset kokonaispäästöt laskivat 24 prosenttia, kun taas rikkaimman 10 prosentin väestönosan kokonaispäästöt nousivat 3 prosenttia; korostaa, että Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa on puututtava täysimittaisesti oikeudenmukaisuuteen ja että unionin on hillittävä ja vähennettävä merkittävästi päästöjä ja tuettava samalla vähävaraisimpia kotitalouksia oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi;

20.

kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä muiden merkittävien hiilidioksidipäästöjen aiheuttajien kanssa, jotta voidaan luoda ilmastoneutraaliuden edelläkävijämaiden kansainvälinen ilmastoseura, jolla on yhteiset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä, yhdenmukaisten normien määritelmän laatimiseksi päästöjen mittaamiselle, vertailukelpoisten eksplisiittisten ja implisiittisten hiilidioksidin hintojen määrittämiseksi energia- ja teollisuusaloilla sekä sellaisten maiden suojelemiseksi, jotka haluavat toteuttaa ilmastonsuojelutoimenpiteitä, kansainvälisen kilpailun haitoilta yhteisen hiilitullimekanismin avulla;

21.

korostaa, että on jatkettava tehostettuja ja koordinoituja alakohtaisia hiilestä irtautumista koskevia toimenpiteitä yhdenmukaistamalla tavoitteita ja tekemällä yhteistyötä osapuolten ja muiden toimijoiden välillä; kehottaa osapuolia vahvistamaan maailmanlaajuisia ilmastotoimia koskevaa Marrakechin kumppanuutta tilaisuutena kannustaa valtiosta riippumattomia toimijoita ja valtiotasoa alemman tason hallintoja toteuttamaan välittömästi ilmastotoimia, jotka perustuvat tieteeseen ja kunnianhimoisiin tavoitteisiin, ja edistämään yhteistä oppimista eri hallinnollisilla alueilla, maantieteellisillä alueilla ja aloilla, jotta nopeutetaan toimia ja kannustavaa poliittista päätöksentekoa Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi;

22.

korostaa, että COP26:ssa on ratkaistava Pariisin sopimuksen työohjelman jäljellä olevat osiot, jotta voidaan keskittyä seuraavien viiden vuoden aikana sen täytäntöönpanon ja toteutuksen kehittämiseen ja vahvistamiseen entisestään; kehottaa kaikkia osapuolia saattamaan päätökseen Pariisin sopimuksen sääntökirjaa koskevat ratkaisemattomat kysymykset, erityisesti avoimuuden, yhteisten aikataulujen ja 6 artiklan mukaisten yhteistyömekanismien osalta, jotta voidaan varmistaa avoimuus ja vahva ympäristötavoitteiden tinkimättömyys ja saavuttaa mahdollisimman korkea tavoitetaso;

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään Pariisin sopimuksen 6 artiklaan liittyviä tiukkoja ja vankkoja kansainvälisiä sääntöjä San Josén periaatteiden pohjalta; korostaa erityisesti, että on kannustettava kansainvälistä yhteistyötä ja vältettävä samalla kaikkia kaksinkertaisen laskennan muotoja, jotta varmistetaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyys todellisilla, uusilla, mitattavissa olevilla, pysyvillä ja riippumattomasti tarkistetuilla päästövähennyksillä, varmistettava, että Kioton pöytäkirjan mukaisesti myönnettyjä yksikköjä ei voida ottaa huomioon nykyisissä ja tulevissa kansallisesti määritellyissä panoksissa, ja taattava ihmisoikeuksien suojelu; toteaa jälleen tukevansa sitä, että sopeutumisrahaston rahoittamiseksi käytetään tietty osuus 6 artiklan mukaisten mekanismien tuottamista tuloista; toteaa jälleen tukevansa viiden vuoden määräajan käyttöönottoa ja kehottaa EU:ta hyväksymään kannan, jolla tuetaan viisivuotista yhteistä määräaikaa koskevaa sopimusta ilmastotoimien vauhdittamiseksi;

24.

kehottaa toteuttamaan tehostetun avoimuuskehyksen, jossa vahvistetaan läpinäkyvyyden, tarkkuuden, johdonmukaisuuden, vertailtavuuden ja kattavuuden periaatteet;

25.

korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisiin eri tavoin esimerkiksi sukupuoleen, ikään, vammaisuuteen, etniseen alkuperään ja köyhyyteen liittyvien tekijöiden perusteella ja että henkilön sukupuoleen perustuva kulloinenkin epätasa-arvo voi lisätä hänen haavoittuvuuttaan ilmastonmuutoksen väistämättömille vaikutuksille, kuten luonnonkatastrofeille; suhtautuu siksi myönteisesti siihen, että Madridin COP25-kokouksessa hyväksyttiin tehostettu Liman työohjelma sukupuolten tasa-arvosta ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva toimintasuunnitelma, ja kehottaa panemaan ne nopeasti täytäntöön; katsoo, että muutos kohti kestävää yhteiskuntaa on tehtävä osallistavalla, oikeudenmukaisella ja yhdenvertaisella tavalla ja että sukupuolten välinen tasapaino ja naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ovat tämän muutoksen kannalta keskeisessä asemassa; painottaa tarvetta tehostaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa asiaankuuluvissa tavoitteissa ja päämäärissä; kehottaa uudelleen komissiota laatimaan konkreettisen toimintasuunnitelman uudistetun sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman sitoumusten täyttämiseksi ja luomaan sukupuolten tasa-arvoa ja ilmastonmuutosta käsittelevän EU:n pysyvän yhteyspisteen, jolla on riittävät taloudelliset resurssit, jotta voidaan toteuttaa ja seurata sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavia ilmastotoimia EU:ssa ja maailmanlaajuisesti (17); katsoo, että tämä voisi toimia muille osapuolille esimerkkinä vastaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi;

26.

suhtautuu myönteisesti siihen, että osapuolet ottavat yhä enemmän sukupuolinäkökohdan huomioon kansallisesti määritellyissä panoksissaan, ja kehottaa kaikkia osapuolia hyväksymään sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia kansallisesti määriteltyjä panoksia ja ilmastorahoitusta ilmasto-oikeudenmukaisuuden toteuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään sukupuolten tasa-arvon ja ilmaston tukemisen välistä johdonmukaisuutta ulkoisen toiminnan välineiden ja Euroopan investointipankin (EIP) avulla, myös lisäämällä naisten ja naisjärjestöjen osallistumista hallintoon ja päätöksentekoon, niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä ohjelmia, joilla tuetaan naisten asemaa ilmastohallinnossa, ja tiettyjä aloja, kuten maa- ja metsätaloutta, keskittyen erityisesti alkuperäisväestöön kuuluviin naisiin;

27.

on huolestunut covid-19-pandemiaan liittyvien matkustusrajoitusten ja muiden rajoitusten mahdollisista vaikutuksista oikeudenmukaiseen ja tasapainoiseen osallistumiseen COP26-kokoukseen; kehottaa COP26-kokouksen puheenjohtajana toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet laajan ja osallistavan osallistumisen varmistamiseksi terveystoimenpiteitä kaikilta osin noudattaen; katsoo, että olisi pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että kaikki kehitysmaat, erityisesti vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot, voivat osallistua COP26-kokoukseen, ja kehottaa puheenjohtajana toimivaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa poistamaan pandemiaan liittyvät osallistumisen esteet;

28.

palauttaa mieliin, että on tärkeää, että kaikki maat voivat osallistua UNFCCC:n päätöksentekoprosesseihin; painottaa, että UNFCCC:n mukaista nykyistä päätöksentekoprosessia on tarpeen parantaa, jotta köyhien ja muita heikommassa asemassa olevien maiden edustajat otetaan paremmin mukaan; kehottaa jälleen COP-kokouksiin osallistuvaa EU:n valtuuskuntaa lisäämään yhteistyötä heikommassa asemassa olevien maiden edustajien kanssa;

29.

toistaa tukevansa erityisen eturistiriitoja koskevan menettelytavan käyttöönottoa osana UNFCCC:tä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan johtoaseman tässä prosessissa;

30.

katsoo, että EU:lla on historiaan perustuva velvollisuus olla Pariisin sopimuksen kunnianhimoisin allekirjoittajataho sekä omien sitoumustensa kautta että muille annettavan avun kautta ja että sen olisi tunnustettava ilmastoon ja ympäristöön liittyvät velvollisuutensa ja toimittava niiden mukaisesti näyttämällä uskottavaa esimerkkiä; palauttaa mieliin yhteisiä mutta eriytettyjä vastuita ja niitä vastaavia valmiuksia koskevan periaatteen, jonka mukaisesti unionilla ja jäsenvaltioilla on sekä erityinen vastuu että valmiudet toimia;

Kunnianhimoinen EU:n ilmastopolitiikka ja pitkän aikavälin näkemys

Kunnianhimoinen EU:n ilmastopolitiikka ja pitkän aikavälin näkemys

| 31. | korostaa eurooppalaisen ilmastolain hyväksymistä; odottaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla vuotta 2030 koskevalla lainsäädäntöpaketilla toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, jotta EU ja sen jäsenvaltiot toimisivat täysin Pariisin sopimuksen mukaisesti; pitää erittäin tärkeänä, että EU johtaa esimerkillä ja tekee COP26-kokouksessa selväksi, että se on valmis korottamaan kansallisesti määriteltyjä panoksiaan ja Pariisin sopimukseen liittyvää panostaan, ja kehottaa muita osapuolia sitoutumaan samalla tasolla; |
| --- | --- |

31.

korostaa eurooppalaisen ilmastolain hyväksymistä; odottaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla vuotta 2030 koskevalla lainsäädäntöpaketilla toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, jotta EU ja sen jäsenvaltiot toimisivat täysin Pariisin sopimuksen mukaisesti; pitää erittäin tärkeänä, että EU johtaa esimerkillä ja tekee COP26-kokouksessa selväksi, että se on valmis korottamaan kansallisesti määriteltyjä panoksiaan ja Pariisin sopimukseen liittyvää panostaan, ja kehottaa muita osapuolia sitoutumaan samalla tasolla;

| 32. | korostaa, että osa EU:sta kuuluu niihin maailman alueisiin, joita ilmastonmuutos koettelee eniten; toteaa, että Välimeren alue lämpenee 20 prosenttia maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin ja että alue on yksi ilmastonmuutoksen kannalta kriittisimmistä maailman alueista, jossa 250 miljoonan ihmisen ennustetaan kärsivän vesiköyhyydestä 20 vuoden kuluessa (18); korostaa, että Välimerestä on tulossa maailman nopeimmin lämpenevä meri (19), millä on seurauksia tärkeille talouden aloille ja koko meriekosysteemille, ja että tämä aiheuttaa peruuttamattomia muutoksia ekosysteemille ja lajeille; kehottaa EU:ta toimimaan kiireellisesti ja tekemään yhteistyötä Välimeren kumppaneidensa kanssa kunnianhimoisten sopeutumistoimien laatimiseksi ja johtamaan hillitsemistoimia; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että osa EU:sta kuuluu niihin maailman alueisiin, joita ilmastonmuutos koettelee eniten; toteaa, että Välimeren alue lämpenee 20 prosenttia maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin ja että alue on yksi ilmastonmuutoksen kannalta kriittisimmistä maailman alueista, jossa 250 miljoonan ihmisen ennustetaan kärsivän vesiköyhyydestä 20 vuoden kuluessa (18

19

| 33. | korostaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman menestys riippuu sen asiaankuuluvien standardien ja normien tehokkaasta maailmanlaajuistamisesta yhteistyössä kolmansien maiden kanssa; palauttaa mieliin tammikuussa 2021 annetut neuvoston päätelmät ja komission tavoitteen vahvistaa unionin asemaa maailmanlaajuisena toimijana; kehottaa laatimaan toiminnallisen ja johdonmukaisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan diplomaattisen strategian ennen Afrikan COP27-kokousta; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman menestys riippuu sen asiaankuuluvien standardien ja normien tehokkaasta maailmanlaajuistamisesta yhteistyössä kolmansien maiden kanssa; palauttaa mieliin tammikuussa 2021 annetut neuvoston päätelmät ja komission tavoitteen vahvistaa unionin asemaa maailmanlaajuisena toimijana; kehottaa laatimaan toiminnallisen ja johdonmukaisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan diplomaattisen strategian ennen Afrikan COP27-kokousta;

| 34. | korostaa, että on tärkeää tosiasiallisesti pienentää EU:n ympäristöjalanjälkeä maailmanlaajuisten ilmastositoumuksiemme toteuttamiseksi; toteaa kuitenkin, ettei ole olemassa virallista EU:n indikaattoria, jolla mitattaisiin nykyistä ympäristöjalanjälkeämme, ja kehottaa komissiota ja Euroopan ympäristökeskusta hyväksymään tällaisen indikaattorin; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että on tärkeää tosiasiallisesti pienentää EU:n ympäristöjalanjälkeä maailmanlaajuisten ilmastositoumuksiemme toteuttamiseksi; toteaa kuitenkin, ettei ole olemassa virallista EU:n indikaattoria, jolla mitattaisiin nykyistä ympäristöjalanjälkeämme, ja kehottaa komissiota ja Euroopan ympäristökeskusta hyväksymään tällaisen indikaattorin;

| 35. | kehottaa jälleen – eurooppalaisen ilmastolain hyväksymisen jatkotoimena ja ottaen huomioon luonnollisten hiilinielujen tärkeä rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa – komissiota ehdottamaan kunnianhimoista vuoteen 2030 ulottuvaa tieteelliseen tietoon perustuvaa EU:n tavoitetta, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjen poistamista luonnollisten hiilinielujen avulla, ja katsoo, että tämän tavoitteen olisi oltava yhdenmukainen vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa ja lainsäädännössä vahvistettu; palauttaa lisäksi mieliin, että päästöjen nopean vähentämisen on edelleen oltava etusijalla; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jälleen – eurooppalaisen ilmastolain hyväksymisen jatkotoimena ja ottaen huomioon luonnollisten hiilinielujen tärkeä rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa – komissiota ehdottamaan kunnianhimoista vuoteen 2030 ulottuvaa tieteelliseen tietoon perustuvaa EU:n tavoitetta, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjen poistamista luonnollisten hiilinielujen avulla, ja katsoo, että tämän tavoitteen olisi oltava yhdenmukainen vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa ja lainsäädännössä vahvistettu; palauttaa lisäksi mieliin, että päästöjen nopean vähentämisen on edelleen oltava etusijalla;

| 36. | korostaa tarvetta valtavirtaistaa ilmastotavoitteet kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle menettelyt, joiden mukaisesti se tekee vaikutustenarviointeja kaikista EU:n toimintapolitiikoista, jotta varmistetaan eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdan täysimittainen täytäntöönpano; katsoo, että hiljattain annetun komission tiedonannon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (20) sisältämät uudet aloitteet, erityisesti ”ei merkittävää haittaa” -analyysin sisällyttäminen vaikutustenarviointeihin, ovat myönteinen ensimmäinen toimenpide tässä suhteessa; |
| --- | --- |

36.

korostaa tarvetta valtavirtaistaa ilmastotavoitteet kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle menettelyt, joiden mukaisesti se tekee vaikutustenarviointeja kaikista EU:n toimintapolitiikoista, jotta varmistetaan eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdan täysimittainen täytäntöönpano; katsoo, että hiljattain annetun komission tiedonannon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (20

| 37. | korostaa uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden keskeistä roolia siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia taloutta; ottaa huomioon uusiutuvien energialähteiden kehittämisen edistymisen; ottaa huomioon komission ehdotuksen uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistamisesta 55-valmiuspaketin puitteissa ja korostaa, että on tärkeää korottaa uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja Pariisin sopimuksen noudattamiseksi hyödyntäen uusiutuvan energian ja varastointiteknologian kustannusten nykyistä alenemista; |
| --- | --- |

37.

korostaa uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden keskeistä roolia siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia taloutta; ottaa huomioon uusiutuvien energialähteiden kehittämisen edistymisen; ottaa huomioon komission ehdotuksen uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tarkistamisesta 55-valmiuspaketin puitteissa ja korostaa, että on tärkeää korottaa uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja Pariisin sopimuksen noudattamiseksi hyödyntäen uusiutuvan energian ja varastointiteknologian kustannusten nykyistä alenemista;

| 38. | ottaa huomioon komission ehdotuksen maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden (LULUCF) puitteiden tarkistamisesta 55-valmiuspaketin puitteissa ja korostaa, että on tärkeää lisätä luonnollisia nieluja, kannustaa ekosysteemeihin perustuvia ratkaisuja ja ottaa samalla huomioon eri ekosysteemien arvo biologisen monimuotoisuuden kannalta sekä edelleen poistettavan ja varastoitavan hiilen määrä, jotta saavutetaan ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

38.

ottaa huomioon komission ehdotuksen maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden (LULUCF) puitteiden tarkistamisesta 55-valmiuspaketin puitteissa ja korostaa, että on tärkeää lisätä luonnollisia nieluja, kannustaa ekosysteemeihin perustuvia ratkaisuja ja ottaa samalla huomioon eri ekosysteemien arvo biologisen monimuotoisuuden kannalta sekä edelleen poistettavan ja varastoitavan hiilen määrä, jotta saavutetaan ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

| 39. | korostaa, että ilmastotoimissa ja niihin liittyvissä energiapolitiikoissa olisi otettava huomioon ekosysteemeihin ja erilaisiin hiilivarastoihin liittyvä uusin tutkimustieto ja niiden todellinen arvo ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; katsoo, että luontopohjaiset ratkaisut ja ekosysteemipohjainen lähestymistapa sekä ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen ja säilyttäminen ovat keskeisiä tekijöitä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; kehottaa antamaan lisää tietoa runsashiilisten ja -lajisten ekosysteemien sisällä ja ulkopuolella sijaitsevista alueista ja säilyttämistä, hoitoa, suojelua ja ennallistamista koskevien toimien laadusta, jotta tietoa voidaan käyttää ennallistamistoimia koskevan päätöksenteon perustana, sekä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen torjuntaa koskevista toimenpiteistä ja toimintapolitiikoista; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että ilmastotoimissa ja niihin liittyvissä energiapolitiikoissa olisi otettava huomioon ekosysteemeihin ja erilaisiin hiilivarastoihin liittyvä uusin tutkimustieto ja niiden todellinen arvo ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; katsoo, että luontopohjaiset ratkaisut ja ekosysteemipohjainen lähestymistapa sekä ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen ja säilyttäminen ovat keskeisiä tekijöitä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; kehottaa antamaan lisää tietoa runsashiilisten ja -lajisten ekosysteemien sisällä ja ulkopuolella sijaitsevista alueista ja säilyttämistä, hoitoa, suojelua ja ennallistamista koskevien toimien laadusta, jotta tietoa voidaan käyttää ennallistamistoimia koskevan päätöksenteon perustana, sekä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen torjuntaa koskevista toimenpiteistä ja toimintapolitiikoista;

| 40. | korostaa, että kaikkia ilmastopolitiikkoja olisi pantava täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta noudattaen luopumalla vaiheittain kaikista ympäristön kannalta haitallisista tuista ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolien ja yksityisen sektorin, kanssa jättämättä ketään jälkeen; katsoo näin ollen, että suurempi avoimuus, vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen sekä paikallisella, alueellisella, kansallisella että EU:n tasolla ovat olennaisen tärkeitä yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; muistuttaa, että eurooppalaisen ilmastolain 10 artiklassa säädetään välineistä, joilla voidaan laatia vapaaehtoisia ohjeellisia alakohtaisia hiilestä irtautumista koskevia etenemissuunnitelmia EU:ssa eniten päästöjä aiheuttaville aloille, ja kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä näiden alojen kanssa näiden etenemissuunnitelmien helpottamiseksi; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että kaikkia ilmastopolitiikkoja olisi pantava täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta noudattaen luopumalla vaiheittain kaikista ympäristön kannalta haitallisista tuista ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolien ja yksityisen sektorin, kanssa jättämättä ketään jälkeen; katsoo näin ollen, että suurempi avoimuus, vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen sekä paikallisella, alueellisella, kansallisella että EU:n tasolla ovat olennaisen tärkeitä yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; muistuttaa, että eurooppalaisen ilmastolain 10 artiklassa säädetään välineistä, joilla voidaan laatia vapaaehtoisia ohjeellisia alakohtaisia hiilestä irtautumista koskevia etenemissuunnitelmia EU:ssa eniten päästöjä aiheuttaville aloille, ja kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä näiden alojen kanssa näiden etenemissuunnitelmien helpottamiseksi;

| 41. | korostaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tai siihen sopeutumiseksi toteutetut toimenpiteet eivät saa johtaa muiden nykyisten ympäristöongelmien pahenemiseen tai uusien ongelmien syntymiseen EU:ssa tai kolmansissa maissa; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota ympäristöriskeihin, jotka liittyvät tiettyjen vähähiiliseen talouteen siirtymisen tai ilmastonmuokkauksen kannalta välttämättömien kriittisten raaka-aineiden kasvavaan kysyntään, ja kehottaa komissiota ottamaan nämä riskit huomioon toiminnassaan ja pyrkimään minimoimaan ne ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tai siihen sopeutumiseksi toteutetut toimenpiteet eivät saa johtaa muiden nykyisten ympäristöongelmien pahenemiseen tai uusien ongelmien syntymiseen EU:ssa tai kolmansissa maissa; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota ympäristöriskeihin, jotka liittyvät tiettyjen vähähiiliseen talouteen siirtymisen tai ilmastonmuokkauksen kannalta välttämättömien kriittisten raaka-aineiden kasvavaan kysyntään, ja kehottaa komissiota ottamaan nämä riskit huomioon toiminnassaan ja pyrkimään minimoimaan ne ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti;

| 42. | katsoo, että Next Generation EU -elpymispaketin kunnianhimoinen täytäntöönpano tarjoaa kestävien politiikkojen muodossa useita etuja kasvun vauhdittamiseksi talouden taantumien aikana, kuten uusien työpaikkojen luominen, korkeampien lyhytaikaisten finanssipolitiikan kertoimien tuottaminen ja pitkän aikavälin kustannussäästöjen lisääminen, ja että se on tilaisuus osoittaa muille valtioille, millaista hyötyä niiden talouksille voi aiheutua; kannustaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita maksimoimaan paketin mahdollisuudet tukea vihreää siirtymää; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että Next Generation EU -elpymispaketin kunnianhimoinen täytäntöönpano tarjoaa kestävien politiikkojen muodossa useita etuja kasvun vauhdittamiseksi talouden taantumien aikana, kuten uusien työpaikkojen luominen, korkeampien lyhytaikaisten finanssipolitiikan kertoimien tuottaminen ja pitkän aikavälin kustannussäästöjen lisääminen, ja että se on tilaisuus osoittaa muille valtioille, millaista hyötyä niiden talouksille voi aiheutua; kannustaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita maksimoimaan paketin mahdollisuudet tukea vihreää siirtymää;

| 43. | korostaa, että kestävää talouskasvua ja uusien vihreiden teknologioiden kehittämistä olisi tuettava, koska ne voivat edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että kestävää talouskasvua ja uusien vihreiden teknologioiden kehittämistä olisi tuettava, koska ne voivat edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää;

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen, menetykset ja vahingot

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen, menetykset ja vahingot

| 44. | muistuttaa, että sopeutumistoimet ovat välttämättömiä kaikissa maissa, jos halutaan minimoida ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset ilmastokestävyyden ja kestävän kehityksen aikaansaamiseksi, ja panee merkille kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden, erityisen haavoittuvuuden ilmastonmuutokselle; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan sopeutumistoimia ja ottamaan paikallisviranomaisia mukaan toimiin, jotta voidaan täysin noudattaa Pariisin sopimuksen mukaisia sitoumuksia ja varmistaa, että EU:n sopeutumista koskevat toimintapolitiikat vastaavat EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n uutta sopeutumisstrategiaa, sen kytköksiä EU:n biodiversiteettistrategiaan sekä eurooppalaiseen ilmastolakiin perustuvaa sopeutumista koskevaa uutta sääntelykehystä, ja kehottaa panemaan ne kunnianhimoisesti täytäntöön niiden kansainväliset osiot mukaan lukien; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että sopeutumistoimet ovat välttämättömiä kaikissa maissa, jos halutaan minimoida ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset ilmastokestävyyden ja kestävän kehityksen aikaansaamiseksi, ja panee merkille kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden, erityisen haavoittuvuuden ilmastonmuutokselle; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan sopeutumistoimia ja ottamaan paikallisviranomaisia mukaan toimiin, jotta voidaan täysin noudattaa Pariisin sopimuksen mukaisia sitoumuksia ja varmistaa, että EU:n sopeutumista koskevat toimintapolitiikat vastaavat EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n uutta sopeutumisstrategiaa, sen kytköksiä EU:n biodiversiteettistrategiaan sekä eurooppalaiseen ilmastolakiin perustuvaa sopeutumista koskevaa uutta sääntelykehystä, ja kehottaa panemaan ne kunnianhimoisesti täytäntöön niiden kansainväliset osiot mukaan lukien;

| 45. | korostaa, että komission 24. helmikuuta 2021 hyväksymässä EU:n sopeutumisstrategiassa ilmaistaan komission tavoite lisätä resursseja ja ottaa käyttöön laajempaa rahoitusta sopeutumistoimiin ja että erityistä huomiota tarvitaan sen varmistamiseksi, että taloudelliset resurssit saavuttavat kehitysmaiden heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että komission 24. helmikuuta 2021 hyväksymässä EU:n sopeutumisstrategiassa ilmaistaan komission tavoite lisätä resursseja ja ottaa käyttöön laajempaa rahoitusta sopeutumistoimiin ja että erityistä huomiota tarvitaan sen varmistamiseksi, että taloudelliset resurssit saavuttavat kehitysmaiden heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt;

| 46. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaisen ilmastolain 4 artiklan mukaiseen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan uuteen sääntelykehykseen; korostaa, että tarvitaan lisää sääntelytoimenpiteitä, joilla on selkeät tavoitteet ja välitavoitteet, jotta voidaan parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa selviytymiskykyä ja minimoida haavoittuvuus ilmastonmuutokselle; |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti eurooppalaisen ilmastolain 4 artiklan mukaiseen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan uuteen sääntelykehykseen; korostaa, että tarvitaan lisää sääntelytoimenpiteitä, joilla on selkeät tavoitteet ja välitavoitteet, jotta voidaan parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa selviytymiskykyä ja minimoida haavoittuvuus ilmastonmuutokselle;

| 47. | korostaa, että vaikka ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ongelma, se vaikuttaa jokaiseen alueeseen eri tavoin ja että lähempänä väestöä olevat paikallistason hallintoelimet ovat sen vuoksi usein kaikkein sopivimpia tahoja kehittämään sopeutumisstrategioita ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että vaikka ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ongelma, se vaikuttaa jokaiseen alueeseen eri tavoin ja että lähempänä väestöä olevat paikallistason hallintoelimet ovat sen vuoksi usein kaikkein sopivimpia tahoja kehittämään sopeutumisstrategioita ongelman ratkaisemiseksi;

| 48. | korostaa, että vihreä infrastruktuuri edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista luontopääoman suojelun, luontotyyppien ja lajien suojelun, hyvän ekologisen tilan ja vesienhoidon sekä elintarviketurvallisuuden kautta; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että vihreä infrastruktuuri edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista luontopääoman suojelun, luontotyyppien ja lajien suojelun, hyvän ekologisen tilan ja vesienhoidon sekä elintarviketurvallisuuden kautta;

| 49. | korostaa aavikoitumisen tuhoisia vaikutuksia ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen ja tarvetta noudattaa yhteisiä lähestymistapoja, jotta tätä ilmiötä voidaan ehkäistä, siihen voidaan sopeutua ja tämä ongelma voidaan ratkaista asianmukaisesti; korostaa näin ollen, että veden saatavuus on tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen kannalta, sillä sen lisäksi, että se mahdollistaa sellaisten kasvien kasvun, jotka ottavat talteen ja sitovat hiilidioksidia, maaperän vesi parantaa mikro-organismien elämää ja lisää maaperän orgaanisen aineksen pitoisuutta ja kasvattaa luontaisesti hiilensitomiskykyä; korostaa, että sopeutumisen yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota vesihuoltoon; korostaa, että EU:n vesipuitedirektiivi (21) on pantava nopeasti kokonaan täytäntöön, jotta sen tavoitteet saavutetaan ja tätä resurssia voidaan hallinnoida entistä paremmin; |
| --- | --- |

49.

korostaa aavikoitumisen tuhoisia vaikutuksia ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen ja tarvetta noudattaa yhteisiä lähestymistapoja, jotta tätä ilmiötä voidaan ehkäistä, siihen voidaan sopeutua ja tämä ongelma voidaan ratkaista asianmukaisesti; korostaa näin ollen, että veden saatavuus on tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen kannalta, sillä sen lisäksi, että se mahdollistaa sellaisten kasvien kasvun, jotka ottavat talteen ja sitovat hiilidioksidia, maaperän vesi parantaa mikro-organismien elämää ja lisää maaperän orgaanisen aineksen pitoisuutta ja kasvattaa luontaisesti hiilensitomiskykyä; korostaa, että sopeutumisen yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota vesihuoltoon; korostaa, että EU:n vesipuitedirektiivi (21

| 50. | korostaa, että veden todellisen arvon ja sen merkityksen tunnustaminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa on keskeistä, jotta voidaan puuttua veden laatuun kohdistuviin ilmastovaikutuksiin ja saavuttaa ilmastoneutraalius; toteaa, että vesilähteiden monipuolistaminen, vedenkäytön tehokkuus, kiertovesihuolto, luontoon perustuvat ratkaisut, digitaaliset ratkaisut veden seurantaa, valvontaa ja analysointia varten sekä juomaveden ja jätevesihuollon saatavuus auttavat vähentämään pilaantumista ja hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että veden todellisen arvon ja sen merkityksen tunnustaminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa on keskeistä, jotta voidaan puuttua veden laatuun kohdistuviin ilmastovaikutuksiin ja saavuttaa ilmastoneutraalius; toteaa, että vesilähteiden monipuolistaminen, vedenkäytön tehokkuus, kiertovesihuolto, luontoon perustuvat ratkaisut, digitaaliset ratkaisut veden seurantaa, valvontaa ja analysointia varten sekä juomaveden ja jätevesihuollon saatavuus auttavat vähentämään pilaantumista ja hiilidioksidipäästöjä;

| 51. | korostaa, että Pariisin sopimuksen johdannossa tunnustetaan, että on ensisijaisen tärkeää varmistaa elintarviketurva ja nälän lopettaminen ja että elintarviketuotantojärjestelmät ovat erityisen alttiita ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille; muistuttaa, että UNFCCC:n 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa todetaan, että kykyä sopeutua ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin ja edistää ilmastonmuutoksen kestävyyttä ja vähäisten kasvihuonekaasupäästöjen kehitystä on lisättävä tavalla, joka ei uhkaa elintarviketuotantoa; kehottaa kaikkia osapuolia ottamaan elintarviketurvan asianmukaisesti huomioon kansallisissa sopeutumissuunnitelmissaan; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että Pariisin sopimuksen johdannossa tunnustetaan, että on ensisijaisen tärkeää varmistaa elintarviketurva ja nälän lopettaminen ja että elintarviketuotantojärjestelmät ovat erityisen alttiita ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille; muistuttaa, että UNFCCC:n 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa todetaan, että kykyä sopeutua ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin ja edistää ilmastonmuutoksen kestävyyttä ja vähäisten kasvihuonekaasupäästöjen kehitystä on lisättävä tavalla, joka ei uhkaa elintarviketuotantoa; kehottaa kaikkia osapuolia ottamaan elintarviketurvan asianmukaisesti huomioon kansallisissa sopeutumissuunnitelmissaan;

| 52. | korostaa, että on tärkeää soveltaa useita riskejä kattavaa ja järjestelmätasoista lähestymistapaa ilmastoriskien sekä sopeutumistarpeiden ja -toimien arviointiin ja että on parannettava mittareita riskitietoisen sopeutumisen mittaamiseksi ja tehostettava teknistä ja taloudellista tukea maille, jotta voidaan kehittää kannattavia hankkeita sopeutumisrahoituksen saannin lisäämiseksi; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että on tärkeää soveltaa useita riskejä kattavaa ja järjestelmätasoista lähestymistapaa ilmastoriskien sekä sopeutumistarpeiden ja -toimien arviointiin ja että on parannettava mittareita riskitietoisen sopeutumisen mittaamiseksi ja tehostettava teknistä ja taloudellista tukea maille, jotta voidaan kehittää kannattavia hankkeita sopeutumisrahoituksen saannin lisäämiseksi;

| 53. | tukee maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen tarkistusta ja korostaa, että se on muunnettava mitattavissa oleviksi tuloksiksi, jotka perustuvat monitasoisten riskien perusteelliseen ymmärtämiseen, yhdenmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen saatavuuteen sekä joustavuuden määrällisen ja laadullisen edistymisen hyödyntämiseen ajan mittaan; |
| --- | --- |

53.

tukee maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen tarkistusta ja korostaa, että se on muunnettava mitattavissa oleviksi tuloksiksi, jotka perustuvat monitasoisten riskien perusteelliseen ymmärtämiseen, yhdenmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen saatavuuteen sekä joustavuuden määrällisen ja laadullisen edistymisen hyödyntämiseen ajan mittaan;

| 54. | kehottaa COP26-konferenssia toteuttamaan täysimääräisesti COP25-kokouksessa alulle pannun menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Santiagon verkoston, jotta se voi tehokkaasti käynnistää kehittyville maille annettavan teknisen avun, jolla estetään, vähennetään ja torjutaan menetyksiä ja vahinkoja, sekä toteuttaa toimia, jotka perustuvat kehitysmaiden kohtaamiin yleisimpiin haasteisiin ja puutteisiin, kuten valmiuksien, rahoituksen ja tuen puutteeseen; katsoo, että verkoston toiminta olisi sisällytettävä UNFCCC:n rakenteisiin ja että kehittyneiden maiden olisi rahoitettava sitä ennakoitavasti ja luotettavasti UNFCCC:n sopimuspuolten ja tarkkailijoiden antamien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

54.

kehottaa COP26-konferenssia toteuttamaan täysimääräisesti COP25-kokouksessa alulle pannun menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Santiagon verkoston, jotta se voi tehokkaasti käynnistää kehittyville maille annettavan teknisen avun, jolla estetään, vähennetään ja torjutaan menetyksiä ja vahinkoja, sekä toteuttaa toimia, jotka perustuvat kehitysmaiden kohtaamiin yleisimpiin haasteisiin ja puutteisiin, kuten valmiuksien, rahoituksen ja tuen puutteeseen; katsoo, että verkoston toiminta olisi sisällytettävä UNFCCC:n rakenteisiin ja että kehittyneiden maiden olisi rahoitettava sitä ennakoitavasti ja luotettavasti UNFCCC:n sopimuspuolten ja tarkkailijoiden antamien tietojen perusteella;

| 55. | toteaa, että menetyksiä ja vahinkoja koskevassa Pariisin sopimuksen 8 artiklassa todetaan, että osapuolten olisi käsiteltävä ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin liittyviä menetyksiä ja vahinkoja yhteistoiminnan pohjalta; pitää siksi erityisen tärkeänä, että ilmastonmuutoksen vaikutuksille erityisen alttiilla alueilla, kuten rannikkoalueilla ja saarilla sekä alueilla, joilla sopeutumiskyky on rajallinen, toteutetaan maailmanlaajuisia tukitoimia; |
| --- | --- |

55.

toteaa, että menetyksiä ja vahinkoja koskevassa Pariisin sopimuksen 8 artiklassa todetaan, että osapuolten olisi käsiteltävä ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin liittyviä menetyksiä ja vahinkoja yhteistoiminnan pohjalta; pitää siksi erityisen tärkeänä, että ilmastonmuutoksen vaikutuksille erityisen alttiilla alueilla, kuten rannikkoalueilla ja saarilla sekä alueilla, joilla sopeutumiskyky on rajallinen, toteutetaan maailmanlaajuisia tukitoimia;

| 56. | korostaa, että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen ovat yhä enemmän sidoksissa ihmisten siirtymiseen johtaviin syihin; ilmaisee tukensa ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin siirtymistä käsittelevälle työryhmälle ja kehottaa sitä tehostamaan toimintaansa ja varmistamaan, että se ottaa paremmin mukaan vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot; kehottaa keskittymään tulevissa COP-kokouksissa nykyistä enemmän ilmaston aiheuttamaan siirtymään; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen ovat yhä enemmän sidoksissa ihmisten siirtymiseen johtaviin syihin; ilmaisee tukensa ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin siirtymistä käsittelevälle työryhmälle ja kehottaa sitä tehostamaan toimintaansa ja varmistamaan, että se ottaa paremmin mukaan vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot; kehottaa keskittymään tulevissa COP-kokouksissa nykyistä enemmän ilmaston aiheuttamaan siirtymään;

Luontoon perustuvat ratkaisut ja ekosysteemipohjaiset lähestymistavat ilmastonmuutokseen

Luontoon perustuvat ratkaisut ja ekosysteemipohjaiset lähestymistavat ilmastonmuutokseen

| 57. | muistuttaa, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ja maaperän huonontumisen välittömistä syistä ja että biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan ja ovat yhtä suuria uhkia maapallolle; korostaa, että ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja veden saatavuuteen sekä valtameriin ja elintarviketurvaan ennustetaan nousevan kriittisiksi tulevina vuosikymmeninä; toistaa, että runsashiilisten ekosysteemien, kuten turvemaiden, kosteikkojen, laidunmaiden ja sinisen hiilen ekosysteemien, kuten suolamarskien, meriruohojen ja mangrovesoiden ja koskemattomien metsien, tiukka suojelu ja ennallistaminen on vaihtoehto, jolla on välitön vaikutus ja joka tarjoaa laajan valikoiman hillitsemis- ja sopeutumisetuja; ottaa huomioon, että rappeutuessaan tai tuhoutuessaan sinisen hiilen ekosysteemit päästävät ilmakehään ja valtamereen vuosisatojen ajan varastoimansa hiilen ja niistä tulee siten kasvihuonekaasupäästöjen lähteitä; korostaa, että jotkin toimenpiteet, joilla voitaisiin lieventää ilmastokriisiä, voivat haitata biologista monimuotoisuutta, ja tähdentää, että ilmastokriisiin ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisestä johtuvaan kriisiin on puututtava yhdessä; ehdottaa biodiversiteettisopimuksen ja YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen yhteistä asianmukaisesti rahoitettua työohjelmaa synergiaetujen tunnistamiseksi ja edistämiseksi; |
| --- | --- |

57.

muistuttaa, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ja maaperän huonontumisen välittömistä syistä ja että biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan ja ovat yhtä suuria uhkia maapallolle; korostaa, että ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja veden saatavuuteen sekä valtameriin ja elintarviketurvaan ennustetaan nousevan kriittisiksi tulevina vuosikymmeninä; toistaa, että runsashiilisten ekosysteemien, kuten turvemaiden, kosteikkojen, laidunmaiden ja sinisen hiilen ekosysteemien, kuten suolamarskien, meriruohojen ja mangrovesoiden ja koskemattomien metsien, tiukka suojelu ja ennallistaminen on vaihtoehto, jolla on välitön vaikutus ja joka tarjoaa laajan valikoiman hillitsemis- ja sopeutumisetuja; ottaa huomioon, että rappeutuessaan tai tuhoutuessaan sinisen hiilen ekosysteemit päästävät ilmakehään ja valtamereen vuosisatojen ajan varastoimansa hiilen ja niistä tulee siten kasvihuonekaasupäästöjen lähteitä; korostaa, että jotkin toimenpiteet, joilla voitaisiin lieventää ilmastokriisiä, voivat haitata biologista monimuotoisuutta, ja tähdentää, että ilmastokriisiin ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisestä johtuvaan kriisiin on puututtava yhdessä; ehdottaa biodiversiteettisopimuksen ja YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen yhteistä asianmukaisesti rahoitettua työohjelmaa synergiaetujen tunnistamiseksi ja edistämiseksi;

| 58. | painottaa, että vaikka UNFCCC:ssä ja biodiversiteettisopimuksessa yksimielisyys valtioiden ja paikallisen tason yhdennettyjen toimien tarpeesta lisääntyy, jotta biodiversiteettikriisiä ja ilmastokriisiä voidaan torjua yhdessä, monista kansallisista ilmastositoumuksista ja maakohtaisista strategioista puuttuvat edelleen luontoon perustuvat ratkaisut; katsoo, että luontopohjaisia ratkaisuja käsittelevä sidosryhmäfoorumi voisi auttaa vahvistamaan monenvälisten biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta käsittelevien kansainvälisten yleissopimusten yhteisvaikutuksia sekä auttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että vaikka UNFCCC:ssä ja biodiversiteettisopimuksessa yksimielisyys valtioiden ja paikallisen tason yhdennettyjen toimien tarpeesta lisääntyy, jotta biodiversiteettikriisiä ja ilmastokriisiä voidaan torjua yhdessä, monista kansallisista ilmastositoumuksista ja maakohtaisista strategioista puuttuvat edelleen luontoon perustuvat ratkaisut; katsoo, että luontopohjaisia ratkaisuja käsittelevä sidosryhmäfoorumi voisi auttaa vahvistamaan monenvälisten biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta käsittelevien kansainvälisten yleissopimusten yhteisvaikutuksia sekä auttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa;

| 59. | korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja ilmastotoimien välillä tarvitaan synergiaa sekä hillitsemisen että sopeutumisen osalta; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja ilmastotoimien välillä tarvitaan synergiaa sekä hillitsemisen että sopeutumisen osalta;

| 60. | muistuttaa myös biologisen monimuotoisuuden keskeisestä roolista, sillä se auttaa ihmisiä torjumaan ilmaston lämpenemistä ja sopeutumaan siihen sekä parantamaan selviytymiskykyään; korostaa, että ekosysteemeihin perustuvissa lähestymistavoissa, kuten biodiversiteettisopimuksessa on vahvistettu, ja luontoon perustuvissa ratkaisuissa hyödynnetään luonnon ja luonnon monimuotoisuuden mahdollisuuksia vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja auttaa meitä sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja että ne ovat kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja, joihin kuuluu ekosysteemipalvelujen ja -toimintojen suojelu, ennallistaminen sekä kestävä hoito ja parantaminen, jotta voidaan vastata yhteiskunnan haasteisiin ja edistää ihmisten hyvinvointia; korostaa, että luontoon perustuvat ratkaisut voivat olla kaikkein tehokkaimpia, kun ne suunnitellaan pitkäkestoisiksi, eikä niissä keskitytä pelkästään nopeaan hiilen sitomiseen (22); |
| --- | --- |

60.

muistuttaa myös biologisen monimuotoisuuden keskeisestä roolista, sillä se auttaa ihmisiä torjumaan ilmaston lämpenemistä ja sopeutumaan siihen sekä parantamaan selviytymiskykyään; korostaa, että ekosysteemeihin perustuvissa lähestymistavoissa, kuten biodiversiteettisopimuksessa on vahvistettu, ja luontoon perustuvissa ratkaisuissa hyödynnetään luonnon ja luonnon monimuotoisuuden mahdollisuuksia vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja auttaa meitä sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja että ne ovat kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja, joihin kuuluu ekosysteemipalvelujen ja -toimintojen suojelu, ennallistaminen sekä kestävä hoito ja parantaminen, jotta voidaan vastata yhteiskunnan haasteisiin ja edistää ihmisten hyvinvointia; korostaa, että luontoon perustuvat ratkaisut voivat olla kaikkein tehokkaimpia, kun ne suunnitellaan pitkäkestoisiksi, eikä niissä keskitytä pelkästään nopeaan hiilen sitomiseen (22

| 61. | suhtautuu myönteisesti COP26:n puheenjohtajavaltion aloitteeseen käynnistää metsä-, maatalous- ja hyödykekauppaa koskeva vuoropuhelu, jossa kootaan yhteen keskeiset maataloustuotteiden vientimaat ja näitä tuotteita kuluttavat maat keskustelemaan siitä, miten tämän prosessin kestävyyttä voidaan lisätä; palauttaa mieliin kannanottonsa, jotka se esitti päätöslauselmassaan EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (23) ja jotka pitäisi sisällyttää EU:n osuuteen; kehottaa komissiota esittämään kiireesti ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi, joka perustuu pakollisiin asianmukaista huolellisuutta koskeviin velvoitteisiin, joilla varmistetaan, että arvoketjut ovat kestäviä ja että EU:n markkinoille saatetut tuotteet ja hyödykkeet eivät aiheuta tai ole tuotettaessa aiheuttaneet metsäkatoa, metsien tilan heikentymistä, ekosysteemien muuntumista tai niiden tilan heikentymistä taikka ihmisoikeusloukkauksia; toteaa, että tämä EU:n oikeudellinen kehys olisi laajennettava koskemaan myös muita paljon hiiltä sitovia ja biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaita ekosysteemejä kuin metsiä, kuten meriekosysteemejä ja rannikkoekosysteemejä, kosteikkoja, turvesoita tai savanneja, jotta estetään kuormituksen siirtyminen näihin ekosysteemeihin; |
| --- | --- |

61.

suhtautuu myönteisesti COP26:n puheenjohtajavaltion aloitteeseen käynnistää metsä-, maatalous- ja hyödykekauppaa koskeva vuoropuhelu, jossa kootaan yhteen keskeiset maataloustuotteiden vientimaat ja näitä tuotteita kuluttavat maat keskustelemaan siitä, miten tämän prosessin kestävyyttä voidaan lisätä; palauttaa mieliin kannanottonsa, jotka se esitti päätöslauselmassaan EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (23

| 62. | kiinnittää huomiota siihen, että mahdollisia ikiroudasta peräisin olevia päästöjä ei oteta täysimääräisesti huomioon maailmanlaajuisissa päästötalousarvioissa ja etteivät ne sisälly kansallisesti määriteltyihin panoksiin: korostaa, että on nopeutettava tieteellisiä toimia, joilla voidaan arvioida täsmällisemmin lämpenevän arktisen alueen kasvavien hiilidioksidi- ja metaanipäästöjen todennäköistä määrää ja ilmoittaa siitä, jotta voidaan paremmin vaikuttaa päätöksiin siitä, että Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisen maapallon lämpötilan säilyttämiseksi on toimittava nykyistä kunnianhimoisemmin; kehottaa EU:ta käynnistämään ikiroutaa koskevan maailmanlaajuisen yhteenliittymän, jonka tavoitteena on rahoittaa tutkimusta, ja johtamaan tätä yhteenliittymää, jotta voidaan paremmin arvioida ongelman nykytilaa, sekä rahoittamaan toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kiireellisesti ikiroudan sulamista; |
| --- | --- |

62.

kiinnittää huomiota siihen, että mahdollisia ikiroudasta peräisin olevia päästöjä ei oteta täysimääräisesti huomioon maailmanlaajuisissa päästötalousarvioissa ja etteivät ne sisälly kansallisesti määriteltyihin panoksiin: korostaa, että on nopeutettava tieteellisiä toimia, joilla voidaan arvioida täsmällisemmin lämpenevän arktisen alueen kasvavien hiilidioksidi- ja metaanipäästöjen todennäköistä määrää ja ilmoittaa siitä, jotta voidaan paremmin vaikuttaa päätöksiin siitä, että Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisen maapallon lämpötilan säilyttämiseksi on toimittava nykyistä kunnianhimoisemmin; kehottaa EU:ta käynnistämään ikiroutaa koskevan maailmanlaajuisen yhteenliittymän, jonka tavoitteena on rahoittaa tutkimusta, ja johtamaan tätä yhteenliittymää, jotta voidaan paremmin arvioida ongelman nykytilaa, sekä rahoittamaan toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kiireellisesti ikiroudan sulamista;

| 63. | korostaa, että on tarpeen kartoittaa kattavasti runsashiilisiä ja runsaasti luontoa sisältäviä alueita, hoidon vaikutuksia ja laatua, elinympäristöjen tilaa ja muita tekijöitä, jotta voidaan tiedottaa palauttamisen painopisteitä koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

63.

korostaa, että on tarpeen kartoittaa kattavasti runsashiilisiä ja runsaasti luontoa sisältäviä alueita, hoidon vaikutuksia ja laatua, elinympäristöjen tilaa ja muita tekijöitä, jotta voidaan tiedottaa palauttamisen painopisteitä koskevasta päätöksenteosta;

| 64. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että unionin markkina- ja kulutustottumukset eivät vaikuta haitallisesti metsiin ja luonnon ekosysteemiin ja biologisen monimuotoisuuteen eivätkä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksiin; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että unionin markkina- ja kulutustottumukset eivät vaikuta haitallisesti metsiin ja luonnon ekosysteemiin ja biologisen monimuotoisuuteen eivätkä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksiin;

| 65. | tiedostaa Kunmingissa Kiinassa lokakuussa 2021 ja huhti–toukokuussa 2022 järjestettävän biodiversiteettikonferenssin merkityksen; korostaa, että tarvitaan entistä vahvempaa, sitovaa ja kunnianhimoisempaa kansainvälistä kehystä, jotta voidaan suojella korvaamattoman arvokasta maailmanlaajuista biologista monimuotoisuutta, pysäyttää sen nykyinen heikkeneminen ja ennallistaa se mahdollisimman pitkälle; katsoo, että tällaisen kehyksen olisi perustuttava tavoitteisiin, määrällisiin indikaattoreihin, tehokkaisiin seurantamekanismeihin ja tiukkoihin sitoumuksiin, jotka muodostuvat kansallisesti määritellyistä panoksista ja muista asianmukaisista välineistä, rahoitussitoumuksista ja valmiuksien vahvistamiseen liittyvistä paremmista takeista sekä viisivuotisesta tarkistusmekanismista, jossa painotetaan laadukkuutta ja tavoitteiden tiukentamista; kehottaa jälleen unionia vaatimaan neuvottelujen aikana yhtä kunnianhimoisia tavoitteita tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi maailmanlaajuisesti, mukaan lukien oikeudellisesti sitovat kansainväliset maailmanlaajuiset ennallistamis- ja suojelutavoitteet, jotka ovat vähintään 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jotta ne vastaisivat EU:n biodiversiteettistrategiassa asetettuja EU:n kansallisia tavoitteita; |
| --- | --- |

65.

tiedostaa Kunmingissa Kiinassa lokakuussa 2021 ja huhti–toukokuussa 2022 järjestettävän biodiversiteettikonferenssin merkityksen; korostaa, että tarvitaan entistä vahvempaa, sitovaa ja kunnianhimoisempaa kansainvälistä kehystä, jotta voidaan suojella korvaamattoman arvokasta maailmanlaajuista biologista monimuotoisuutta, pysäyttää sen nykyinen heikkeneminen ja ennallistaa se mahdollisimman pitkälle; katsoo, että tällaisen kehyksen olisi perustuttava tavoitteisiin, määrällisiin indikaattoreihin, tehokkaisiin seurantamekanismeihin ja tiukkoihin sitoumuksiin, jotka muodostuvat kansallisesti määritellyistä panoksista ja muista asianmukaisista välineistä, rahoitussitoumuksista ja valmiuksien vahvistamiseen liittyvistä paremmista takeista sekä viisivuotisesta tarkistusmekanismista, jossa painotetaan laadukkuutta ja tavoitteiden tiukentamista; kehottaa jälleen unionia vaatimaan neuvottelujen aikana yhtä kunnianhimoisia tavoitteita tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi maailmanlaajuisesti, mukaan lukien oikeudellisesti sitovat kansainväliset maailmanlaajuiset ennallistamis- ja suojelutavoitteet, jotka ovat vähintään 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jotta ne vastaisivat EU:n biodiversiteettistrategiassa asetettuja EU:n kansallisia tavoitteita;

| 66. | korostaa tässä yhteydessä, että kestävän kehityksen tavoitteiden toimeenpanoa koskevassa vuoden 2018 tarkastelussa (24) todettiin, että kestävän kehityksen tavoitteen 15 seurantakehyksessä ei oteta huomioon olennaisia laatuun liittyviä tekijöitä, jotka ovat keskeisiä merkityksellisempien tulosten kannalta, ja korostettiin, että tarvitaan lisäindikaattoreita metsien koskemattomuudesta, suojelualueiden hoidon tehokkuudesta sekä biologisen monimuotoisuuden tarkoituksenmukaisesta integroimisesta muihin prosesseihin; |
| --- | --- |

66.

korostaa tässä yhteydessä, että kestävän kehityksen tavoitteiden toimeenpanoa koskevassa vuoden 2018 tarkastelussa (24

| 67. | korostaa, että ilmastomekanismit riippuvat valtamerten ja merten ekosysteemien terveydestä ja että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; korostaa, että IPCC muistuttaa, että valtameret ovat osa ratkaisua, jonka avulla voidaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua sen vaikutuksiin; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että ilmastomekanismit riippuvat valtamerten ja merten ekosysteemien terveydestä ja että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; korostaa, että IPCC muistuttaa, että valtameret ovat osa ratkaisua, jonka avulla voidaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua sen vaikutuksiin;

| 68. | painottaa, että vuoden 2020 jälkeisessä maailmanlaajuisessa biodiversiteettikehyksessä olisi Pariisin sopimuksen noudattamiseksi velvoitettava osapuolet sisällyttämään kansallisiin biodiversiteettistrategioihin ja toimintasuunnitelmiin sekä kansallisesti määriteltyihin panoksiin luontoon perustuvia ratkaisuja, joilla suojellaan ja ennallistetaan biodiversiteettiä ja ekosysteemin eheyttä; |
| --- | --- |

68.

painottaa, että vuoden 2020 jälkeisessä maailmanlaajuisessa biodiversiteettikehyksessä olisi Pariisin sopimuksen noudattamiseksi velvoitettava osapuolet sisällyttämään kansallisiin biodiversiteettistrategioihin ja toimintasuunnitelmiin sekä kansallisesti määriteltyihin panoksiin luontoon perustuvia ratkaisuja, joilla suojellaan ja ennallistetaan biodiversiteettiä ja ekosysteemin eheyttä;

| 69. | tunnustaa terveen maaperän merkittävän merkityksen suurimpana maanpäällisenä hiilinieluna ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; kehottaa jälleen jäsenvaltioita vahvistamaan maaperän ennallistamista ja kestävää käyttöä ilmastopolitiikan välineenä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja erityisesti maatalouteen, maankäyttöön, maankäytön muutoksiin ja metsätalouteen (LULUCF) sovellettavissa toimissa ja suojelemaan, ennallistamaan ja tehostamaan hiilinieluja (etenkin alueilla, joiden maaperässä on paljon hiiltä, kuten niityillä ja turvemailla) sen lisäksi, että toteutetaan toimia, joilla pyritään edistämään maaperän kestävää käyttöä maatalouspolitiikassa ja vähentämään maatalouden päästöjä; kehottaa jälleen komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksen maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskevan EU:n laajuisen yhteisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi, jotta voidaan puuttua kaikkiin merkittäviin maaperään kohdistuviin uhkiin; |
| --- | --- |

69.

tunnustaa terveen maaperän merkittävän merkityksen suurimpana maanpäällisenä hiilinieluna ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; kehottaa jälleen jäsenvaltioita vahvistamaan maaperän ennallistamista ja kestävää käyttöä ilmastopolitiikan välineenä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja erityisesti maatalouteen, maankäyttöön, maankäytön muutoksiin ja metsätalouteen (LULUCF) sovellettavissa toimissa ja suojelemaan, ennallistamaan ja tehostamaan hiilinieluja (etenkin alueilla, joiden maaperässä on paljon hiiltä, kuten niityillä ja turvemailla) sen lisäksi, että toteutetaan toimia, joilla pyritään edistämään maaperän kestävää käyttöä maatalouspolitiikassa ja vähentämään maatalouden päästöjä; kehottaa jälleen komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksen maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskevan EU:n laajuisen yhteisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi, jotta voidaan puuttua kaikkiin merkittäviin maaperään kohdistuviin uhkiin;

Kestävä ilmastorahoitus

Kestävä ilmastorahoitus

| 70. | korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat suurimpia julkisen ilmastorahoituksen tarjoajia; tiedostaa ilmastorahoituksen merkityksen ilmastotoimien kannalta, koska monissa kehitysmaissa on ehtoihin perustuvia kansallisesti määriteltyjä panoksia, joiden saavuttaminen riippuu taloudellisesta tuesta; panee siksi tyytyväisenä merkille, että COP24-kokouksessa päätettiin vuodesta 2025 alkaen sovellettavasta uudesta kunnianhimoisemmasta tavoitteesta, joka menee pidemmälle kuin nykyinen sitoumus ja jonka mukaisesti otetaan käyttöön 100 miljardia dollaria vuodessa vuodesta 2020 alkaen; ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että kehittyneiden maiden tämänhetkiset sitoumukset eivät edelleenkään vastaa läheskään niiden yhteistä tavoitetta, joka on 100 miljardia dollaria vuodessa, ja kehottaa korjaamaan tämän puutteen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan kansainvälisen ilmastorahoituksen saamiseksi kehitysmaille ja laatimaan kansainvälisen etenemissuunnitelman, jossa hahmotellaan kunkin kehittyneen maan kohtuullinen osuus 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitussitoumuksista ja mekanismeista sen varmistamiseksi, että sitoumukset muutetaan teoiksi; odottaa kehittyvien talouksien osallistuvan vuodesta 2025 alkaen kansainvälisen ilmastorahoituksen lisäämiseen tulevaisuudessa; kannattaa tässä yhteydessä neuvottelujen käynnistämistä vuoden 2025 jälkeistä ajanjaksoa koskevasta uudesta rahoitustavoitteesta, jossa tarkastellaan erillisiä alatavoitteita, myös avustuksiin perustuvan rahoituksen, sisältävää tavoitemallia koskevaa lähestymistapaa, joka heijastaa ilmastovaikutusten kasvavaa vakavuutta ja sitä, että ilmastotoimia on kokonaisuudessaan vauhditettava kiireellisesti tällä vuosikymmenellä; |
| --- | --- |

70.

korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat suurimpia julkisen ilmastorahoituksen tarjoajia; tiedostaa ilmastorahoituksen merkityksen ilmastotoimien kannalta, koska monissa kehitysmaissa on ehtoihin perustuvia kansallisesti määriteltyjä panoksia, joiden saavuttaminen riippuu taloudellisesta tuesta; panee siksi tyytyväisenä merkille, että COP24-kokouksessa päätettiin vuodesta 2025 alkaen sovellettavasta uudesta kunnianhimoisemmasta tavoitteesta, joka menee pidemmälle kuin nykyinen sitoumus ja jonka mukaisesti otetaan käyttöön 100 miljardia dollaria vuodessa vuodesta 2020 alkaen; ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että kehittyneiden maiden tämänhetkiset sitoumukset eivät edelleenkään vastaa läheskään niiden yhteistä tavoitetta, joka on 100 miljardia dollaria vuodessa, ja kehottaa korjaamaan tämän puutteen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan kansainvälisen ilmastorahoituksen saamiseksi kehitysmaille ja laatimaan kansainvälisen etenemissuunnitelman, jossa hahmotellaan kunkin kehittyneen maan kohtuullinen osuus 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitussitoumuksista ja mekanismeista sen varmistamiseksi, että sitoumukset muutetaan teoiksi; odottaa kehittyvien talouksien osallistuvan vuodesta 2025 alkaen kansainvälisen ilmastorahoituksen lisäämiseen tulevaisuudessa; kannattaa tässä yhteydessä neuvottelujen käynnistämistä vuoden 2025 jälkeistä ajanjaksoa koskevasta uudesta rahoitustavoitteesta, jossa tarkastellaan erillisiä alatavoitteita, myös avustuksiin perustuvan rahoituksen, sisältävää tavoitemallia koskevaa lähestymistapaa, joka heijastaa ilmastovaikutusten kasvavaa vakavuutta ja sitä, että ilmastotoimia on kokonaisuudessaan vauhditettava kiireellisesti tällä vuosikymmenellä;

| 71. | korostaa, että rahoitusvirrat ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta; korostaa, että on tärkeää saattaa toimintavalmiiksi maailmanlaajuinen sopeutumistavoite ja ottaa käyttöön huomattavasti uusia varoja kehitysmaiden sopeutumista varten; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että ne lisäävät entisestään merkittävästi sopeutumistoimiin myöntämäänsä rahoitusta, jotta saadaan aikaan tasapaino sopeutumis- ja hillitsemistoimien rahoituksen välillä ja asetetaan etusijalle avustuksiin perustuva rahoitus, sekä valmistelemaan asianmukaiset lupaukset, jotka annetaan COP26-konferenssissa; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että rahoitusvirrat ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta; korostaa, että on tärkeää saattaa toimintavalmiiksi maailmanlaajuinen sopeutumistavoite ja ottaa käyttöön huomattavasti uusia varoja kehitysmaiden sopeutumista varten; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että ne lisäävät entisestään merkittävästi sopeutumistoimiin myöntämäänsä rahoitusta, jotta saadaan aikaan tasapaino sopeutumis- ja hillitsemistoimien rahoituksen välillä ja asetetaan etusijalle avustuksiin perustuva rahoitus, sekä valmistelemaan asianmukaiset lupaukset, jotka annetaan COP26-konferenssissa;

| 72. | toteaa, että hiilirajamekanismin tuloja voitaisiin käyttää laajentamaan ilmastorahoituksen tarjoamista kehittyville maille erityisesti sopeutumista varten mutta myös vähentämään hiili-intensiteettiä niiden viennissä sekä kotimaassa myydyissä tuotteissa; |
| --- | --- |

72.

toteaa, että hiilirajamekanismin tuloja voitaisiin käyttää laajentamaan ilmastorahoituksen tarjoamista kehittyville maille erityisesti sopeutumista varten mutta myös vähentämään hiili-intensiteettiä niiden viennissä sekä kotimaassa myydyissä tuotteissa;

| 73. | toteaa, että menetyksiä ja vahinkoja koskevassa kysymyksessä on edistyttävä ja sitä varten olisi otettava käyttöön täydentäviä ja riittäviä resursseja julkisen rahoituksen innovatiivisista lähteistä Varsovan kansainvälisen mekanismin nojalla ja että sitä varten EU:n olisi tuettava COP26-konferenssin toimeksiantoa Varsovan kansainvälisen mekanismin uudelle toiminta- ja tukiasiantuntijaryhmälle tällaisten lähteiden tutkimiseksi ja etsimiseksi; |
| --- | --- |

73.

toteaa, että menetyksiä ja vahinkoja koskevassa kysymyksessä on edistyttävä ja sitä varten olisi otettava käyttöön täydentäviä ja riittäviä resursseja julkisen rahoituksen innovatiivisista lähteistä Varsovan kansainvälisen mekanismin nojalla ja että sitä varten EU:n olisi tuettava COP26-konferenssin toimeksiantoa Varsovan kansainvälisen mekanismin uudelle toiminta- ja tukiasiantuntijaryhmälle tällaisten lähteiden tutkimiseksi ja etsimiseksi;

| 74. | huomauttaa, että covid-19-kriisi on jälleen kerran osoittanut, että turvaudumme toisiimme maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa, ja että tätä olisi pidettävä herätyksenä sille, että tarvitaan kunnianhimoisempia ja kollektiivisempia toimia; korostaa, että on tarpeen kehittää selviytymiskykyä ottamalla oppia nykyisestä kriisistä riittämättömien hätäsuunnittelu- ja hätäapuvalmiuksien osalta; varoittaa, että covid-19-kriisi vie kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää kehitystä taaksepäin ja lisää äärimmäistä köyhyyttä kehitysmaissa ja että se on pahentanut velkatasoa; korostaa, että maailmanlaajuisen vihreän elpymisen helpottamiseksi on välttämätöntä lisätä merkittävästi ilmastorahoitusta ja löytää kansainvälisillä foorumeilla pikaisesti toteuttamiskelpoisia ratkaisuja kolmansien maiden velkahelpotuksen osalta; |
| --- | --- |

74.

huomauttaa, että covid-19-kriisi on jälleen kerran osoittanut, että turvaudumme toisiimme maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa, ja että tätä olisi pidettävä herätyksenä sille, että tarvitaan kunnianhimoisempia ja kollektiivisempia toimia; korostaa, että on tarpeen kehittää selviytymiskykyä ottamalla oppia nykyisestä kriisistä riittämättömien hätäsuunnittelu- ja hätäapuvalmiuksien osalta; varoittaa, että covid-19-kriisi vie kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää kehitystä taaksepäin ja lisää äärimmäistä köyhyyttä kehitysmaissa ja että se on pahentanut velkatasoa; korostaa, että maailmanlaajuisen vihreän elpymisen helpottamiseksi on välttämätöntä lisätä merkittävästi ilmastorahoitusta ja löytää kansainvälisillä foorumeilla pikaisesti toteuttamiskelpoisia ratkaisuja kolmansien maiden velkahelpotuksen osalta;

| 75. | pitää olennaisen tärkeänä, että suuret kansainväliset rahoituslaitokset hyväksyvät ja kehittävät nopeasti vihreää rahoitusta, jotta maailmantalouden hiilestä irtautuminen onnistuu; muistuttaa EIP:n asemasta EU:n ilmastopankkina ja sen äskettäin hyväksytystä ilmastopankin etenemissuunnitelmasta ja ajan tasalle saatetusta energia-alan lainanantopolitiikasta; kehottaa monenvälisiä kehityspankkeja, myös EIP:tä, ja kehitysrahoituslaitoksia rahoittamaan entistä enemmän ilmastoinvestointeja, mukauttamaan salkkunsa Pariisin sopimukseen ja tukemaan kehitysmaiden elpymistä covid-19:stä vihreällä, osallistavalla ja kestävällä tavalla; huomauttaa, että on luotava alustoja ja välineitä, joilla edistetään ja jaetaan kestävään elpymiseen liittyviä parhaita käytäntöjä ja edistetään käytännön yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen erottamisessa talouskasvusta ja lisätään samalla hyvinvointia; kehottaa laatimaan maailmanlaajuisen sopimuksen kestävään talouteen liittyvistä periaatteista ja myös kehittämään ja ottamaan käyttöön IFRS-standardeja noudattavan kestävän kehityksen mukaisen tilinpidon; |
| --- | --- |

75.

pitää olennaisen tärkeänä, että suuret kansainväliset rahoituslaitokset hyväksyvät ja kehittävät nopeasti vihreää rahoitusta, jotta maailmantalouden hiilestä irtautuminen onnistuu; muistuttaa EIP:n asemasta EU:n ilmastopankkina ja sen äskettäin hyväksytystä ilmastopankin etenemissuunnitelmasta ja ajan tasalle saatetusta energia-alan lainanantopolitiikasta; kehottaa monenvälisiä kehityspankkeja, myös EIP:tä, ja kehitysrahoituslaitoksia rahoittamaan entistä enemmän ilmastoinvestointeja, mukauttamaan salkkunsa Pariisin sopimukseen ja tukemaan kehitysmaiden elpymistä covid-19:stä vihreällä, osallistavalla ja kestävällä tavalla; huomauttaa, että on luotava alustoja ja välineitä, joilla edistetään ja jaetaan kestävään elpymiseen liittyviä parhaita käytäntöjä ja edistetään käytännön yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen erottamisessa talouskasvusta ja lisätään samalla hyvinvointia; kehottaa laatimaan maailmanlaajuisen sopimuksen kestävään talouteen liittyvistä periaatteista ja myös kehittämään ja ottamaan käyttöön IFRS-standardeja noudattavan kestävän kehityksen mukaisen tilinpidon;

| 76. | pitää myönteisenä, että sopeutumisrahasto on jatkossakin käytettävissä Pariisin sopimusta varten; tunnustaa tämän rahaston merkityksen niille yhteisöille, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle, ja toteaa, että vuodesta 2010 lähtien rahastosta on osoitettu yli 830 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastokestävyyttä koskeviin hankkeisiin ja ohjelmiin, mukaan lukien yli 120 konkreettista paikallista hanketta kehitysmaiden heikoimmassa asemassa olevissa yhteisöissä eri puolilla maailmaa; korostaa kuitenkin, että tämä määrä ei riitä, ja kehottaa avunantajamaita lisäämään merkittävästi rahoitusosuuksiaan sopeutumisrahastoon paremmin ennakoitavalla ja monivuotisella lähestymistavalla; |
| --- | --- |

76.

pitää myönteisenä, että sopeutumisrahasto on jatkossakin käytettävissä Pariisin sopimusta varten; tunnustaa tämän rahaston merkityksen niille yhteisöille, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle, ja toteaa, että vuodesta 2010 lähtien rahastosta on osoitettu yli 830 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastokestävyyttä koskeviin hankkeisiin ja ohjelmiin, mukaan lukien yli 120 konkreettista paikallista hanketta kehitysmaiden heikoimmassa asemassa olevissa yhteisöissä eri puolilla maailmaa; korostaa kuitenkin, että tämä määrä ei riitä, ja kehottaa avunantajamaita lisäämään merkittävästi rahoitusosuuksiaan sopeutumisrahastoon paremmin ennakoitavalla ja monivuotisella lähestymistavalla;

| 77. | muistuttaa, että fossiilisten polttoaineiden tuet ja muut ympäristön kannalta haitalliset tuet on kiireellisesti lopetettava EU:ssa ja maailmanlaajuisesti; toteaa, että fossiilisen polttoaineen tuet ovat EU:ssa noin 50 miljardia euroa, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan käyttöön konkreettisia toimintapolitiikkoja, aikatauluja ja toimenpiteitä fossiilisten polttoaineiden suorien ja epäsuorien tukien poistamiseksi vaiheittain ja viimeistään vuonna 2025; kehottaa kaikkia muita osapuolia ryhtymään samanlaisiin toimiin; |
| --- | --- |

77.

muistuttaa, että fossiilisten polttoaineiden tuet ja muut ympäristön kannalta haitalliset tuet on kiireellisesti lopetettava EU:ssa ja maailmanlaajuisesti; toteaa, että fossiilisen polttoaineen tuet ovat EU:ssa noin 50 miljardia euroa, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan käyttöön konkreettisia toimintapolitiikkoja, aikatauluja ja toimenpiteitä fossiilisten polttoaineiden suorien ja epäsuorien tukien poistamiseksi vaiheittain ja viimeistään vuonna 2025; kehottaa kaikkia muita osapuolia ryhtymään samanlaisiin toimiin;

| 78. | tukee ilmastotoimia varten muodostetun valtiovarainministerien koalition toimintaa ja kannustaa kaikkia hallituksia hyväksymään koalition sitoumukset kaikkien valtiovarainministerien vastuualueeseen kuuluvien toimintalinjojen ja käytäntöjen mukauttamisesta Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja hyväksymään konkreettisen hinnan hiilipäästöille, kuten Helsingin periaatteissa on määritelty; |
| --- | --- |

78.

tukee ilmastotoimia varten muodostetun valtiovarainministerien koalition toimintaa ja kannustaa kaikkia hallituksia hyväksymään koalition sitoumukset kaikkien valtiovarainministerien vastuualueeseen kuuluvien toimintalinjojen ja käytäntöjen mukauttamisesta Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja hyväksymään konkreettisen hinnan hiilipäästöille, kuten Helsingin periaatteissa on määritelty;

| 79. | korostaa tärkeää roolia, joka yksityisellä sektorilla, myös yrityksillä ja rahoitusmarkkinoilla on oltava, jotta talous saadaan Pariisin sopimuksen mukaiselle tielle; suhtautuu myönteisesti COP26-kokouksen yksityisen rahoituksen keskusta koskevaan aloitteeseen, jossa keskitytään sellaisen järjestelmän luomiseen, jolla saadaan käyttöön yksityistä rahoitusta talouksiemme uudelleensuunnittelun tukemiseksi ja nollanettopäästötavoitteen saavuttamiseksi; panee merkille laajan yleisen edun ja sitoutumisen kestäviin investointeihin; suhtautuu myönteisesti siihen, että suuret kansainväliset rahoituslaitokset osallistuvat vihreän rahoituksen kehittämiseen, ja pitää välttämättömänä edistää tätä suuntausta, jotta maailmantalouden hiilestä irtautuminen onnistuu; suhtautuu myönteisesti Glasgow Financial Alliance for Net Zero -allianssiin ja sen sitoumukseen ottaa käyttöön tarvittavat maailmanlaajuiset investoinnit nettonollapäästöihin viimeistään vuonna 2050 tieteeseen perustuvien kriteerien perusteella; |
| --- | --- |

79.

korostaa tärkeää roolia, joka yksityisellä sektorilla, myös yrityksillä ja rahoitusmarkkinoilla on oltava, jotta talous saadaan Pariisin sopimuksen mukaiselle tielle; suhtautuu myönteisesti COP26-kokouksen yksityisen rahoituksen keskusta koskevaan aloitteeseen, jossa keskitytään sellaisen järjestelmän luomiseen, jolla saadaan käyttöön yksityistä rahoitusta talouksiemme uudelleensuunnittelun tukemiseksi ja nollanettopäästötavoitteen saavuttamiseksi; panee merkille laajan yleisen edun ja sitoutumisen kestäviin investointeihin; suhtautuu myönteisesti siihen, että suuret kansainväliset rahoituslaitokset osallistuvat vihreän rahoituksen kehittämiseen, ja pitää välttämättömänä edistää tätä suuntausta, jotta maailmantalouden hiilestä irtautuminen onnistuu; suhtautuu myönteisesti Glasgow Financial Alliance for Net Zero -allianssiin ja sen sitoumukseen ottaa käyttöön tarvittavat maailmanlaajuiset investoinnit nettonollapäästöihin viimeistään vuonna 2050 tieteeseen perustuvien kriteerien perusteella;

| 80. | korostaa, että puhtaan kehityksen mekanismi ei ole onnistunut luomaan todellisia lisäpäästövähennyksiä; kehottaa osapuolia harkitsemaan puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien toimien välitöntä lopettamista; korostaa, että puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien toimien jatkaminen heikentäisi Pariisin sopimusta ja yhteisiä pyrkimyksiä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että puhtaan kehityksen mekanismi ei ole onnistunut luomaan todellisia lisäpäästövähennyksiä; kehottaa osapuolia harkitsemaan puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien toimien välitöntä lopettamista; korostaa, että puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien toimien jatkaminen heikentäisi Pariisin sopimusta ja yhteisiä pyrkimyksiä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä;

| 81. | korostaa, että aiemmin luotuja hyvityksiä ei saa käyttää Pariisin sopimuksen nojalla; korostaa, että vanhoja hyvityksiä ei saa käyttää vuoden 2020 jälkeisten ilmastotavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että aiemmin luotuja hyvityksiä ei saa käyttää Pariisin sopimuksen nojalla; korostaa, että vanhoja hyvityksiä ei saa käyttää vuoden 2020 jälkeisten ilmastotavoitteiden saavuttamiseen;

| 82. | korostaa, että on kehitettävä ja edistettävä edelleen sitä, että rahoituslaitokset ja yritykset julkaisevat ilmastoon ja kestävään kehitykseen liittyviä taloudellisia tietoja; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on kehitettävä ja edistettävä edelleen sitä, että rahoituslaitokset ja yritykset julkaisevat ilmastoon ja kestävään kehitykseen liittyviä taloudellisia tietoja;

Kaikkien alojen kattavat ponnistelut

Kaikkien alojen kattavat ponnistelut

| 83. | korostaa, että liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet EU:n tasolla vuoden 1990 jälkeen, mikä ei sovi yhteen pitkän aikavälin ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, joka edellyttää suurempia ja nopeampia päästövähennyksiä kaikilta yhteiskunnan sektoreilta, myös ilmailu- ja merenkulkualalta; katsoo, että sen varmistamiseksi, että kansallisesti määritellyt panokset ovat Pariisin sopimuksessa edellytettyjen koko taloutta koskevien sitoumusten mukaisia, osapuolia olisi kannustettava sisällyttämään niihin kansainvälisen laiva- ja lentoliikenteen tuottamat päästöt sekä hyväksymään ja panemaan täytäntöön toimenpiteitä kansainvälisellä, alueellisella ja paikallisella tasolla näiden alojen päästöjen vähentämiseksi, mukaan lukien ilmailun päästöihin liittyvät muut kuin hiilidioksidin aiheuttamat vaikutukset; toistaa tässä yhteydessä, että näitä aloja on säänneltävä EU:n päästökauppajärjestelmässä, joka voisi toimia myös roolimallina rinnakkaiselle työlle, jolla tuetaan kunnianhimoisempia maailmanlaajuisia tavoitteita kansainvälisellä tasolla, muun muassa Kansanvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO); on huolestunut Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä saavutetusta hitaasta edistyksestä kansainvälisen merenkulun ja ilmailun päästöjen torjunnassa; huomauttaa, että ilmailun osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on noin 2,1 prosenttia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) vahvistamiseksi ja tukemaan sitä, että Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä hyväksytään pitkän aikavälin tavoite toimialan päästöjen vähentämiseksi samalla, kun turvataan EU:n lainsäädännöllinen riippumattomuus päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet EU:n tasolla vuoden 1990 jälkeen, mikä ei sovi yhteen pitkän aikavälin ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, joka edellyttää suurempia ja nopeampia päästövähennyksiä kaikilta yhteiskunnan sektoreilta, myös ilmailu- ja merenkulkualalta; katsoo, että sen varmistamiseksi, että kansallisesti määritellyt panokset ovat Pariisin sopimuksessa edellytettyjen koko taloutta koskevien sitoumusten mukaisia, osapuolia olisi kannustettava sisällyttämään niihin kansainvälisen laiva- ja lentoliikenteen tuottamat päästöt sekä hyväksymään ja panemaan täytäntöön toimenpiteitä kansainvälisellä, alueellisella ja paikallisella tasolla näiden alojen päästöjen vähentämiseksi, mukaan lukien ilmailun päästöihin liittyvät muut kuin hiilidioksidin aiheuttamat vaikutukset; toistaa tässä yhteydessä, että näitä aloja on säänneltävä EU:n päästökauppajärjestelmässä, joka voisi toimia myös roolimallina rinnakkaiselle työlle, jolla tuetaan kunnianhimoisempia maailmanlaajuisia tavoitteita kansainvälisellä tasolla, muun muassa Kansanvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO); on huolestunut Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä saavutetusta hitaasta edistyksestä kansainvälisen merenkulun ja ilmailun päästöjen torjunnassa; huomauttaa, että ilmailun osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on noin 2,1 prosenttia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) vahvistamiseksi ja tukemaan sitä, että Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä hyväksytään pitkän aikavälin tavoite toimialan päästöjen vähentämiseksi samalla, kun turvataan EU:n lainsäädännöllinen riippumattomuus päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa;

| 84. | muistuttaa, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan kaikkien maailmanlaajuisesti markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen olisi oltava päästöttömiä vuoteen 2035 mennessä, jotta nettonollapäästöt voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä; korostaa lisäksi, että Euroopan ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä edellyttää, että lähes kaikkien Euroopan teillä olevien autojen on oltava päästöttömiä siihen mennessä; korostaa, että liikenneala voi olla merkittävä uusiutuvan energian käytön edistäjä; korostaa asemaa, joka sähköisellä liikkumisella voi olla energia- ja liikennealojen älykkäässä yhdistämisessä, sillä siitä saadaan käyttöön joustavuutta lisääviä valmiuksia, ja korostaa älykkään latauksen käyttöönoton merkitystä koko EU:ssa; |
| --- | --- |

84.

muistuttaa, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan kaikkien maailmanlaajuisesti markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen olisi oltava päästöttömiä vuoteen 2035 mennessä, jotta nettonollapäästöt voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä; korostaa lisäksi, että Euroopan ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä edellyttää, että lähes kaikkien Euroopan teillä olevien autojen on oltava päästöttömiä siihen mennessä; korostaa, että liikenneala voi olla merkittävä uusiutuvan energian käytön edistäjä; korostaa asemaa, joka sähköisellä liikkumisella voi olla energia- ja liikennealojen älykkäässä yhdistämisessä, sillä siitä saadaan käyttöön joustavuutta lisääviä valmiuksia, ja korostaa älykkään latauksen käyttöönoton merkitystä koko EU:ssa;

| 85. | toteaa, että merenkulun mustan hiilen päästöt ovat maailmanlaajuisesti kasvaneet 12 prosenttia vuosina 2012–2018 ja arktisella alueella 85 prosenttia vuosina 2015–2019; korostaa, että mustan hiilen arvioidaan olevan noin 21 prosenttia merenkulun päästöistä 20 vuoden ajanjaksolla; katsoo, että ilmastonmuutokseen on puututtava kiireellisesti ja erityisesti ottaen huomioon arktisen alueen hälyttävän nopea sulamisvauhti; kehottaa ryhtymään välittömästi toimiin arktisen alueen merenkulun aiheuttaman mustan hiilen päästöjen nykyisen kasvun pysäyttämiseksi; pitää erittäin valitettavana, että IMO hyväksyi arktista aluetta koskevan raskaan polttoöljyn käyttökiellon, joka sisältää monia porsaanreikiä ja josta on tehty arktisen alueen suojelemisen kannalta tehoton; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki alukset, jotka käyvät EU:n satamissa ja kulkevat arktisella alueella tai sen läheisyydessä, siirtyvät käyttämään puhtaampia tisleitä ja asentavat hiukkassuodattimia, jotka vähentäisivät mustan hiilen päästöjä yli 90 prosenttia; |
| --- | --- |

85.

toteaa, että merenkulun mustan hiilen päästöt ovat maailmanlaajuisesti kasvaneet 12 prosenttia vuosina 2012–2018 ja arktisella alueella 85 prosenttia vuosina 2015–2019; korostaa, että mustan hiilen arvioidaan olevan noin 21 prosenttia merenkulun päästöistä 20 vuoden ajanjaksolla; katsoo, että ilmastonmuutokseen on puututtava kiireellisesti ja erityisesti ottaen huomioon arktisen alueen hälyttävän nopea sulamisvauhti; kehottaa ryhtymään välittömästi toimiin arktisen alueen merenkulun aiheuttaman mustan hiilen päästöjen nykyisen kasvun pysäyttämiseksi; pitää erittäin valitettavana, että IMO hyväksyi arktista aluetta koskevan raskaan polttoöljyn käyttökiellon, joka sisältää monia porsaanreikiä ja josta on tehty arktisen alueen suojelemisen kannalta tehoton; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki alukset, jotka käyvät EU:n satamissa ja kulkevat arktisella alueella tai sen läheisyydessä, siirtyvät käyttämään puhtaampia tisleitä ja asentavat hiukkassuodattimia, jotka vähentäisivät mustan hiilen päästöjä yli 90 prosenttia;

| 86. | huomauttaa, että vuonna 2012 merenkulun osuus maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä oli noin 2,5 prosenttia (25); on huolestunut siitä, että merenkulku on vapautettu sekä kansainvälisistä (UNFCCC) että EU:n ilmastotavoitteista, ja kiinnittää huomiota siihen, että näiden päästöjen ennustetaan kasvavan jopa 50 prosenttia vuosina 2018–2050, jos niitä ei tarkisteta (26); suhtautuu myönteisesti siihen, että IMO hyväksyi vuonna 2018 alustavan strategian alusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi niin, että päästöhuippu saavutetaan mahdollisimman pian ja että saadaan aikaan vähintään 50 prosentin lasku vuoteen 2050 mennessä vuoteen 2008 verrattuna samalla, kun pyritään poistamaan päästöt kokonaan; on kuitenkin huolestunut tähän mennessä saavutetusta hitaasta edistyksestä ja kehottaa IMO:ta toteuttamaan nopeasti kunnianhimoisia toimenpiteitä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

86.

huomauttaa, että vuonna 2012 merenkulun osuus maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä oli noin 2,5 prosenttia (25

26

| 87. | muistuttaa, että kaupungeilla on ratkaiseva rooli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä; korostaa, että kaupunkien on osoitettava johtajuutta paikallisesti ja maailmanlaajuisesti vihreässä siirtymässä; kehottaa komissiota harkitsemaan konkreettisia toimenpiteitä kaupunkien hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi yhteistyössä teollisuuden, kansalaisten ja paikallisviranomaisten kanssa; korostaa, että kaupungit voivat toimia uuden teknologian kehtona sähköistämisessä, automatisoinnissa ja digitalisoinnissa tukemalla innovointia ja ensimmäisiä toimia; |
| --- | --- |

87.

muistuttaa, että kaupungeilla on ratkaiseva rooli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä; korostaa, että kaupunkien on osoitettava johtajuutta paikallisesti ja maailmanlaajuisesti vihreässä siirtymässä; kehottaa komissiota harkitsemaan konkreettisia toimenpiteitä kaupunkien hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi yhteistyössä teollisuuden, kansalaisten ja paikallisviranomaisten kanssa; korostaa, että kaupungit voivat toimia uuden teknologian kehtona sähköistämisessä, automatisoinnissa ja digitalisoinnissa tukemalla innovointia ja ensimmäisiä toimia;

| 88. | korostaa, että toimia on yhdistettävä, jotta voidaan edistyä sekä ilmastonmuutoksen että ilmanlaadun saralla; katsoo, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa päästöjen vähentämiseksi niiden lähteillä kaikilla aloilla, erityisesti tie- ja meriliikenteessä, ilmailussa, teollisuuslaitoksissa, rakennuksissa, maataloudessa ja energiantuotannossa, jotta voidaan parantaa kansalaisten ja maapallomme terveyden suojelua; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että toimia on yhdistettävä, jotta voidaan edistyä sekä ilmastonmuutoksen että ilmanlaadun saralla; katsoo, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa päästöjen vähentämiseksi niiden lähteillä kaikilla aloilla, erityisesti tie- ja meriliikenteessä, ilmailussa, teollisuuslaitoksissa, rakennuksissa, maataloudessa ja energiantuotannossa, jotta voidaan parantaa kansalaisten ja maapallomme terveyden suojelua;

| 89. | muistuttaa, että 23 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä ja noin 10 prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin maataloudesta, ja toteaa, että maatalousalan kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja että hiilensidonnan lisäämisellä on myönteinen vaikutus ilmastonmuutoksen torjumisessa; toteaa, että siirtyminen kohti uudistuvaa maataloutta, lyhyempiä toimitusketjuja ja entistä terveellisempää, tasapainoisempaa ja kestäväpohjaisempaa ruokavaliota, muun muassa lisäämällä kestävästi tuotettujen kasvien ja kasvipohjaisten elintarvikkeiden kulutusta, edistäisi merkittävästi maatalouden päästöjen vähentämistä samalla, kun vapautettaisiin maaperään kohdistuvia paineita ja autettaisiin palauttamaan ekosysteemit; |
| --- | --- |

89.

muistuttaa, että 23 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä ja noin 10 prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin maataloudesta, ja toteaa, että maatalousalan kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja että hiilensidonnan lisäämisellä on myönteinen vaikutus ilmastonmuutoksen torjumisessa; toteaa, että siirtyminen kohti uudistuvaa maataloutta, lyhyempiä toimitusketjuja ja entistä terveellisempää, tasapainoisempaa ja kestäväpohjaisempaa ruokavaliota, muun muassa lisäämällä kestävästi tuotettujen kasvien ja kasvipohjaisten elintarvikkeiden kulutusta, edistäisi merkittävästi maatalouden päästöjen vähentämistä samalla, kun vapautettaisiin maaperään kohdistuvia paineita ja autettaisiin palauttamaan ekosysteemit;

| 90. | panee merkille, että agroekologian valtavat edut ilmaston, luonnon monimuotoisuuden ja elintarviketurvan kannalta on tunnustettu IPCC:n ja IPBES:n raporteissa, YK:n oikeutta ruokaan käsittelevän erityisraportoijan kannanotoissa ja FAO:n johtamassa maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevassa kansainvälisessä arvioinnissa; toistaa, että agroekologian ja pienviljelyn pitäisi olla ilmastotoimien keskiössä; |
| --- | --- |

90.

panee merkille, että agroekologian valtavat edut ilmaston, luonnon monimuotoisuuden ja elintarviketurvan kannalta on tunnustettu IPCC:n ja IPBES:n raporteissa, YK:n oikeutta ruokaan käsittelevän erityisraportoijan kannanotoissa ja FAO:n johtamassa maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevassa kansainvälisessä arvioinnissa; toistaa, että agroekologian ja pienviljelyn pitäisi olla ilmastotoimien keskiössä;

| 91. | huomauttaa, että noin 60 prosenttia maailman metaanipäästöistä on peräisin maatalouden, kaatopaikkojen ja jätevesihuollon kaltaisista lähteistä sekä fossiilisten polttoaineiden tuotannosta ja siirrosta putkien avulla; muistuttaa, että metaani on vaikutukseltaan merkittävä kasvihuonekaasu, joka on 20 vuoden jaksolla yli 80 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi ja joka on toiseksi suurin ilmastonmuutokseen vaikuttava tekijä hiilidioksidin jälkeen; korostaa siksi, että metaanipäästöjen vähentäminen välittömästi ja nopeasti tällä vuosikymmenellä on tärkeää, sillä se on yksi EU:n tehokkaimmista ilmastotoimista; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämiseksi on jo saatavilla monia kustannustehokkaita tekniikoita ja käytäntöjä erityisesti energia-alalta; korostaa, että metaanipäästöjen vähennyksillä voidaan täydentää tarvittavia hiilidioksidipäästöjen vähennyksiä ja että 15 prosenttia Pariisin sopimuksen edellyttämistä päästövähennyksistä voitaisiin jo saavuttaa edullisella ja teknisesti toteutettavissa olevalla metaanipäästöjen vähentämisellä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission lokakuussa 2020 esittämää uutta EU:n strategiaa metaanipäästöjen vähentämiseksi ja kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään nopeisiin ja kunnianhimoisiin toimiin metaanipäästöjen vähentämiseksi merkittävästi; kehottaa komissiota esittämään oikeudenmukaisen, kokonaisvaltaisen ja selkeän lainsäädäntökehyksen, jossa asetetaan sitovia toimenpiteitä ja metaanipäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti metaanipäästöjä EU:ssa vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita johtamaan metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia sekä pyrkimään COP26-kokouksessa metaanin vähentämistä koskevaan maailmanlaajuiseen sopimukseen, jossa määritetään maailmanlaajuista metaanipäästöjen vähentämistä koskevat uudet tavoitteet ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteella koskevan IPCC:n raportin, UNEP:n maailmanlaajuisten metaanipäästöjen arviointiraportin ja IPCC:n kuudennen arviointiraportin mukaisesti; |
| --- | --- |

91.

huomauttaa, että noin 60 prosenttia maailman metaanipäästöistä on peräisin maatalouden, kaatopaikkojen ja jätevesihuollon kaltaisista lähteistä sekä fossiilisten polttoaineiden tuotannosta ja siirrosta putkien avulla; muistuttaa, että metaani on vaikutukseltaan merkittävä kasvihuonekaasu, joka on 20 vuoden jaksolla yli 80 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi ja joka on toiseksi suurin ilmastonmuutokseen vaikuttava tekijä hiilidioksidin jälkeen; korostaa siksi, että metaanipäästöjen vähentäminen välittömästi ja nopeasti tällä vuosikymmenellä on tärkeää, sillä se on yksi EU:n tehokkaimmista ilmastotoimista; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämiseksi on jo saatavilla monia kustannustehokkaita tekniikoita ja käytäntöjä erityisesti energia-alalta; korostaa, että metaanipäästöjen vähennyksillä voidaan täydentää tarvittavia hiilidioksidipäästöjen vähennyksiä ja että 15 prosenttia Pariisin sopimuksen edellyttämistä päästövähennyksistä voitaisiin jo saavuttaa edullisella ja teknisesti toteutettavissa olevalla metaanipäästöjen vähentämisellä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission lokakuussa 2020 esittämää uutta EU:n strategiaa metaanipäästöjen vähentämiseksi ja kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään nopeisiin ja kunnianhimoisiin toimiin metaanipäästöjen vähentämiseksi merkittävästi; kehottaa komissiota esittämään oikeudenmukaisen, kokonaisvaltaisen ja selkeän lainsäädäntökehyksen, jossa asetetaan sitovia toimenpiteitä ja metaanipäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti metaanipäästöjä EU:ssa vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita johtamaan metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia sekä pyrkimään COP26-kokouksessa metaanin vähentämistä koskevaan maailmanlaajuiseen sopimukseen, jossa määritetään maailmanlaajuista metaanipäästöjen vähentämistä koskevat uudet tavoitteet ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteella koskevan IPCC:n raportin, UNEP:n maailmanlaajuisten metaanipäästöjen arviointiraportin ja IPCC:n kuudennen arviointiraportin mukaisesti;

| 92. | muistuttaa, että kuten vuodelle 2030 asetetun ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa (27) todetaan, kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 55 prosentin vähentämistavoite vuoteen 2030 mennessä edellyttää metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

92.

muistuttaa, että kuten vuodelle 2030 asetetun ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa (27

| 93. | tukee komission pyrkimyksiä edistää oikeudellisesti sitovan kehyksen luomista kansainvälisellä tasolla metaanipäästöjen vähentämiseksi YK:n puitteissa; |
| --- | --- |

93.

tukee komission pyrkimyksiä edistää oikeudellisesti sitovan kehyksen luomista kansainvälisellä tasolla metaanipäästöjen vähentämiseksi YK:n puitteissa;

| 94. | suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen presidentti Bidenin hallinnon ja Kiinan presidentin Xi Jinpingin ilmoittamaan aikomukseen ratifioida Montrealin pöytäkirjaa koskeva Kigalin muutos, joka on yhdessä fluorattuja kasvihuonekaasuja koskevien EU:n sääntöjen tulevan tarkistuksen kanssa ainutlaatuinen tilaisuus saattaa maailma lähemmäksi Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota esittämään fluoratuista kasvihuonekaasuista annetun asetuksen kunnianhimoisen tarkistuksen vuoden 2021 loppuun mennessä, jotta nopeutetaan asteittaista fluorihiilivedyistä luopumista; katsoo, että olisi toteutettava myös lisätoimia rikkiheksafluoridin käytön torjumiseksi (SF6); |
| --- | --- |

94.

suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen presidentti Bidenin hallinnon ja Kiinan presidentin Xi Jinpingin ilmoittamaan aikomukseen ratifioida Montrealin pöytäkirjaa koskeva Kigalin muutos, joka on yhdessä fluorattuja kasvihuonekaasuja koskevien EU:n sääntöjen tulevan tarkistuksen kanssa ainutlaatuinen tilaisuus saattaa maailma lähemmäksi Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota esittämään fluoratuista kasvihuonekaasuista annetun asetuksen kunnianhimoisen tarkistuksen vuoden 2021 loppuun mennessä, jotta nopeutetaan asteittaista fluorihiilivedyistä luopumista; katsoo, että olisi toteutettava myös lisätoimia rikkiheksafluoridin käytön torjumiseksi (SF6

| 95. | kannustaa EU:ta ottamaan johtavan aseman edistettäessä hiilen hinnoittelua tehokkaana ilmastopolitiikan välineenä osana laajempaa sääntelykehystä, tarkastelemaan yhteyksiä ja muita yhteistyömuotoja nykyisten hiilen hinnoittelumekanismien kanssa kolmansissa maissa ja alueilla, nopeuttamaan kustannustehokkaita päästövähennyksiä maailmanlaajuisesti ja vähentämään samalla hiilivuodon riskiä, minkä pitäisi edistää tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista; kehottaa komissiota laatimaan suojatoimia, joiden avulla varmistetaan, että kaikki EU:n päästökauppajärjestelmän ja muiden järjestelmien yhteydet tuottavat pysyvän lisäpanoksen ilmastonmuutoksen vaikutusten hillintään eivätkä vaaranna EU:n sisäisiä kasvihuonekaasupäästöjä koskevia sitoumuksia; korostaa, että Maailman kauppajärjestön kanssa yhteensopivan EU:n hiilirajamekanismin perustaminen on keskeinen osa vihreää sopimusta ja että sen olisi oltava keskeinen painopiste; korostaa, että hiilirajamekanismia pitäisi käyttää suunnitelmana vahvemmista ilmastotoimista EU:ssa ja maailmanlaajuisesti ja että samalla on varmistettava oikeudenmukainen kilpailu EU:n kotimaisten ja ulkomaisten tuottajien kesken; |
| --- | --- |

95.

kannustaa EU:ta ottamaan johtavan aseman edistettäessä hiilen hinnoittelua tehokkaana ilmastopolitiikan välineenä osana laajempaa sääntelykehystä, tarkastelemaan yhteyksiä ja muita yhteistyömuotoja nykyisten hiilen hinnoittelumekanismien kanssa kolmansissa maissa ja alueilla, nopeuttamaan kustannustehokkaita päästövähennyksiä maailmanlaajuisesti ja vähentämään samalla hiilivuodon riskiä, minkä pitäisi edistää tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista; kehottaa komissiota laatimaan suojatoimia, joiden avulla varmistetaan, että kaikki EU:n päästökauppajärjestelmän ja muiden järjestelmien yhteydet tuottavat pysyvän lisäpanoksen ilmastonmuutoksen vaikutusten hillintään eivätkä vaaranna EU:n sisäisiä kasvihuonekaasupäästöjä koskevia sitoumuksia; korostaa, että Maailman kauppajärjestön kanssa yhteensopivan EU:n hiilirajamekanismin perustaminen on keskeinen osa vihreää sopimusta ja että sen olisi oltava keskeinen painopiste; korostaa, että hiilirajamekanismia pitäisi käyttää suunnitelmana vahvemmista ilmastotoimista EU:ssa ja maailmanlaajuisesti ja että samalla on varmistettava oikeudenmukainen kilpailu EU:n kotimaisten ja ulkomaisten tuottajien kesken;

| 96. | korostaa, että on tärkeää sitoutua voimakkaasti metsäkadon torjumiseen; toteaa, että vaikka metsäalue on laajentunut EU:ssa viime vuosina, muilla alueilla, erityisesti hyödykkeistä riippuvaisissa kehittyvissä talouksissa, pääasiassa maatalous- ja karjankasvatusaloista johtuva laaja metsäkato on ratkaistava asianmukaisesti; |
| --- | --- |

96.

korostaa, että on tärkeää sitoutua voimakkaasti metsäkadon torjumiseen; toteaa, että vaikka metsäalue on laajentunut EU:ssa viime vuosina, muilla alueilla, erityisesti hyödykkeistä riippuvaisissa kehittyvissä talouksissa, pääasiassa maatalous- ja karjankasvatusaloista johtuva laaja metsäkato on ratkaistava asianmukaisesti;

Teollisuus ja kilpailukyky

Teollisuus ja kilpailukyky

| 97. | katsoo COP26-kokouksen olevan Euroopan teollisuus- ja energiasektoreilla tärkeintä sitten Pariisin sopimuksen allekirjoittamisen vuonna 2015, koska unioni on vahvistanut tavoitteeksi saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja on käynnistänyt 55-valmiuspaketin; katsoo, että taloudellisen hyvinvoinnin, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, työpaikkojen luomisen, kestävän teollisuuden kehityksen ja ilmastopolitiikan olisi vahvistettava toisiaan; korostaa, että ilmastonmuutoksen torjunta tarjoaa EU:n teollisuudelle mahdollisuuksia, jotka voivat toteutua, jos lainsäätäjät sitoutuvat oikea-aikaiseen, räätälöityyn, solidaarisuuteen perustuvaan ja asianmukaiseen poliittiseen toimintaan; korostaa, että vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista strategiaa, jossa yhdistetään julkiset ja yksityiset rahoitusvirrat; katsoo, että EU:n on erittäin tärkeää varmistaa etulyöntiasema ja johtaa esimerkillä; |
| --- | --- |

97.

katsoo COP26-kokouksen olevan Euroopan teollisuus- ja energiasektoreilla tärkeintä sitten Pariisin sopimuksen allekirjoittamisen vuonna 2015, koska unioni on vahvistanut tavoitteeksi saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja on käynnistänyt 55-valmiuspaketin; katsoo, että taloudellisen hyvinvoinnin, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, työpaikkojen luomisen, kestävän teollisuuden kehityksen ja ilmastopolitiikan olisi vahvistettava toisiaan; korostaa, että ilmastonmuutoksen torjunta tarjoaa EU:n teollisuudelle mahdollisuuksia, jotka voivat toteutua, jos lainsäätäjät sitoutuvat oikea-aikaiseen, räätälöityyn, solidaarisuuteen perustuvaan ja asianmukaiseen poliittiseen toimintaan; korostaa, että vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista strategiaa, jossa yhdistetään julkiset ja yksityiset rahoitusvirrat; katsoo, että EU:n on erittäin tärkeää varmistaa etulyöntiasema ja johtaa esimerkillä;

| 98. | korostaa, että EU:n olisi tehtävä kaikkensa, jotta sen yritysten johtoasema ja maailmanlaajuinen kilpailukyky säilyvät siirryttäessä kasvihuonekaasujen nollanettopäästötalouteen; huomauttaa, että EU:n johtajuuden ylläpitämiseksi ja laajentamiseksi olisi hyödynnettävä käytettävissä olevia ja innovatiivisia poliittisia työkaluja; korostaa, että Euroopan teollisuudessa on irtauduttava entisestään hiilestä ja on jatkettava EU:n tukea tälle pyrkimykselle; pitää myönteisinä strategisia arvoketjuja koskevia aloitteita; antaa eurooppalaisille yrityksille tunnustusta varhaisesta toiminnasta ilmastonmuutoksen torjunnassa sekä esimerkistä, jonka EU antaa ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa ja joka viitoittaa tietä vähemmän edistyneille tai kunnianhimottomammille maille ja takaa erittäin hyödyllisen kilpailuedun EU:n yrityksille ja teollisuudelle; korostaa, että EU:n ja sen kumppanien välillä on saatava aikaan täytäntöönpanokelpoisia monen- ja kahdenvälisiä sopimuksia, joiden tavoitteena on viedä unionin ympäristöstandardeja ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kaupan ja investointien alalla: korostaa, että Euroopan teollisuuden tuotannon ja investointien siirtäminen unionin ulkopuolisten kunnianhimottomampien ilmastotoimien vuoksi on estettävä, ja kannustaa siksi kansainvälisiä kumppaneita yhdenmukaistamaan toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi; katsoo, että EU:n vihreän luokituksen olisi oltava avoin ja selkeä, jotta hallitukset ja yritykset voisivat tarjota kannustimia investointeihin, joilla edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

98.

korostaa, että EU:n olisi tehtävä kaikkensa, jotta sen yritysten johtoasema ja maailmanlaajuinen kilpailukyky säilyvät siirryttäessä kasvihuonekaasujen nollanettopäästötalouteen; huomauttaa, että EU:n johtajuuden ylläpitämiseksi ja laajentamiseksi olisi hyödynnettävä käytettävissä olevia ja innovatiivisia poliittisia työkaluja; korostaa, että Euroopan teollisuudessa on irtauduttava entisestään hiilestä ja on jatkettava EU:n tukea tälle pyrkimykselle; pitää myönteisinä strategisia arvoketjuja koskevia aloitteita; antaa eurooppalaisille yrityksille tunnustusta varhaisesta toiminnasta ilmastonmuutoksen torjunnassa sekä esimerkistä, jonka EU antaa ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa ja joka viitoittaa tietä vähemmän edistyneille tai kunnianhimottomammille maille ja takaa erittäin hyödyllisen kilpailuedun EU:n yrityksille ja teollisuudelle; korostaa, että EU:n ja sen kumppanien välillä on saatava aikaan täytäntöönpanokelpoisia monen- ja kahdenvälisiä sopimuksia, joiden tavoitteena on viedä unionin ympäristöstandardeja ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kaupan ja investointien alalla: korostaa, että Euroopan teollisuuden tuotannon ja investointien siirtäminen unionin ulkopuolisten kunnianhimottomampien ilmastotoimien vuoksi on estettävä, ja kannustaa siksi kansainvälisiä kumppaneita yhdenmukaistamaan toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi; katsoo, että EU:n vihreän luokituksen olisi oltava avoin ja selkeä, jotta hallitukset ja yritykset voisivat tarjota kannustimia investointeihin, joilla edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista;

| 99. | tunnustaa pk-yritysten, erityisesti mikroyritysten ja startup-yritysten, ratkaisevan tärkeän aseman työllisyyden ja kasvun aikaansaamisessa ja toteuttamisessa sekä digitaalisen ja vihreän siirtymän edelläkävijöinä; muistuttaa, että pk-yritykset ovat olennainen osa Euroopan talouden ja yhteiskunnan rakennetta ja että lainsäätäjien on tuettava ja kannustettava niitä tässä siirtymässä, erityisesti varmistamalla rahoituksen saatavuus kestäville teknologioille, palveluille ja prosesseille sekä yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä; on huolissaan siitä, että monet pk-yritykset eivät ole vieläkään tietoisia vihreän siirtymän tarjoamista mahdollisuuksista, ja kehottaa siksi korjaamaan tämän tietopuutteen Yritys-Eurooppa-verkoston kestävyysneuvojien ja kestävyyspalvelujen tuella; |
| --- | --- |

99.

tunnustaa pk-yritysten, erityisesti mikroyritysten ja startup-yritysten, ratkaisevan tärkeän aseman työllisyyden ja kasvun aikaansaamisessa ja toteuttamisessa sekä digitaalisen ja vihreän siirtymän edelläkävijöinä; muistuttaa, että pk-yritykset ovat olennainen osa Euroopan talouden ja yhteiskunnan rakennetta ja että lainsäätäjien on tuettava ja kannustettava niitä tässä siirtymässä, erityisesti varmistamalla rahoituksen saatavuus kestäville teknologioille, palveluille ja prosesseille sekä yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä; on huolissaan siitä, että monet pk-yritykset eivät ole vieläkään tietoisia vihreän siirtymän tarjoamista mahdollisuuksista, ja kehottaa siksi korjaamaan tämän tietopuutteen Yritys-Eurooppa-verkoston kestävyysneuvojien ja kestävyyspalvelujen tuella;

| 100. | suhtautuu myönteisesti Euroopan kansalaisten, yhteisöjen, kuntien, kaupunkien, alueiden, yritysten ja laitosten tähän mennessä Pariisin sopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi tekemiin sitoumuksiin ja toimenpiteisiin ja siinä saavutettuun edistykseen; huomauttaa kuitenkin, että toimia on laajennettava nopeasti, jotta Pariisin sopimusta noudatetaan täysin; kannustaa siksi kaikkia asianomaisia toimijoita unionissa ja sen ulkopuolella mukauttamaan tavoitteitaan ja käyttäytymistään tiukempiin vaatimuksiin, jotta ilmastohaasteet voidaan ratkaista; |
| --- | --- |

100.

suhtautuu myönteisesti Euroopan kansalaisten, yhteisöjen, kuntien, kaupunkien, alueiden, yritysten ja laitosten tähän mennessä Pariisin sopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi tekemiin sitoumuksiin ja toimenpiteisiin ja siinä saavutettuun edistykseen; huomauttaa kuitenkin, että toimia on laajennettava nopeasti, jotta Pariisin sopimusta noudatetaan täysin; kannustaa siksi kaikkia asianomaisia toimijoita unionissa ja sen ulkopuolella mukauttamaan tavoitteitaan ja käyttäytymistään tiukempiin vaatimuksiin, jotta ilmastohaasteet voidaan ratkaista;

| 101. | korostaa mahdollisuuksia, joita covid-pandemian jälkeistä elpymistä koskeva vakaa kasvustrategia tarjoaa sekä talouskriisistä selviämiseen että vihreän ja kestävän EU:n talouden kehittämiseen entisestään toteuttamalla digitaalinen ja vihreä siirtymä; panee huolestuneena merkille, että tämän vauhdin tarjoaman edun ylenkatsominen olisi tuhoisaa EU:n teollisuudelle, kun otetaan huomioon, miten laaja teollisuuden muutos tarvitaan vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseksi erittäin kilpailullisessa ja nopeasti kehittyvässä ympäristössä; |
| --- | --- |

101.

korostaa mahdollisuuksia, joita covid-pandemian jälkeistä elpymistä koskeva vakaa kasvustrategia tarjoaa sekä talouskriisistä selviämiseen että vihreän ja kestävän EU:n talouden kehittämiseen entisestään toteuttamalla digitaalinen ja vihreä siirtymä; panee huolestuneena merkille, että tämän vauhdin tarjoaman edun ylenkatsominen olisi tuhoisaa EU:n teollisuudelle, kun otetaan huomioon, miten laaja teollisuuden muutos tarvitaan vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseksi erittäin kilpailullisessa ja nopeasti kehittyvässä ympäristössä;

| 102. | suhtautuu myönteisesti siihen, että useat EU:n kauppakumppanit ovat ottaneet käyttöön hiilikaupan tai muita hinnoittelumekanismeja; suhtautuu myönteisesti sosiaalisesti oikeudenmukaiseen EU:n hiilirajamekanismiin, joka on yhdenmukainen niiden WTO:n kanssa yhteensopivasta hiilirajamekanismista annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tehtyjen ehdotusten kanssa, joihin kuuluu tehokkaan hiilivuotomekanismin perustaminen, ja sen vaikutukseen maailmanlaajuista hiilen hintaa koskevaan vaatimukseen; kehottaa COP26-kokouksen osapuolia sopimaan hiilimarkkinoita koskevista selkeistä, oikeudenmukaisista ja sosiaalisesti perustelluista säännöistä, jotka edistävät kestävää kehitystä konkreettisesti ja mitattavasti; |
| --- | --- |

102.

suhtautuu myönteisesti siihen, että useat EU:n kauppakumppanit ovat ottaneet käyttöön hiilikaupan tai muita hinnoittelumekanismeja; suhtautuu myönteisesti sosiaalisesti oikeudenmukaiseen EU:n hiilirajamekanismiin, joka on yhdenmukainen niiden WTO:n kanssa yhteensopivasta hiilirajamekanismista annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tehtyjen ehdotusten kanssa, joihin kuuluu tehokkaan hiilivuotomekanismin perustaminen, ja sen vaikutukseen maailmanlaajuista hiilen hintaa koskevaan vaatimukseen; kehottaa COP26-kokouksen osapuolia sopimaan hiilimarkkinoita koskevista selkeistä, oikeudenmukaisista ja sosiaalisesti perustelluista säännöistä, jotka edistävät kestävää kehitystä konkreettisesti ja mitattavasti;

Energiapolitiikka

Energiapolitiikka

| 103. | suhtautuu myönteisesti energialainsäädännön tarkistukseen 55-valmiuspaketin yhteydessä, jotta se saadaan vastaamaan unionin kasvanutta tavoitetta päästöjen vähentämisestä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jolloin ilmastoneutraalius saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

103.

suhtautuu myönteisesti energialainsäädännön tarkistukseen 55-valmiuspaketin yhteydessä, jotta se saadaan vastaamaan unionin kasvanutta tavoitetta päästöjen vähentämisestä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jolloin ilmastoneutraalius saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

| 104. | muistuttaa unionin sitoutuneen energiatehokkuus ensin -periaatteeseen; korostaa, että periaatteen sisällyttäminen kaikkiin asiaankuuluviin lakeihin ja aloitteisiin on tärkeää; huomauttaa käyttämättömistä energiatehokkuusmahdollisuuksista liikenteen ja rakennusten kaltaisilla aloilla, muun muassa lämmityksessä ja jäähdytyksessä; |
| --- | --- |

104.

muistuttaa unionin sitoutuneen energiatehokkuus ensin -periaatteeseen; korostaa, että periaatteen sisällyttäminen kaikkiin asiaankuuluviin lakeihin ja aloitteisiin on tärkeää; huomauttaa käyttämättömistä energiatehokkuusmahdollisuuksista liikenteen ja rakennusten kaltaisilla aloilla, muun muassa lämmityksessä ja jäähdytyksessä;

| 105. | muistuttaa, että vuonna 2018 fossiilisten polttoaineiden tukiin käytettiin unionissa 50 miljardia euroa, joka on noin kolmasosa kaikista unionin energiatuista; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden tukeminen heikentää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja Pariisin sopimuksen velvoitteita; korostaa, että kaikilla energia-aloilla ja jäsenvaltioissa on annettava johdonmukaisempia hintasignaaleja ja että ulkoisia kustannuksia ei ole otettu huomioon; kehottaa jäsenvaltioita ja muita COP26-osapuolia asettamaan vihreään energiaan ja infrastruktuuriin tehtävät investoinnit etusijalle ja poistamaan asteittain suorat ja välilliset tuet fossiilisille polttoaineille; |
| --- | --- |

105.

muistuttaa, että vuonna 2018 fossiilisten polttoaineiden tukiin käytettiin unionissa 50 miljardia euroa, joka on noin kolmasosa kaikista unionin energiatuista; katsoo, että fossiilisten polttoaineiden tukeminen heikentää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja Pariisin sopimuksen velvoitteita; korostaa, että kaikilla energia-aloilla ja jäsenvaltioissa on annettava johdonmukaisempia hintasignaaleja ja että ulkoisia kustannuksia ei ole otettu huomioon; kehottaa jäsenvaltioita ja muita COP26-osapuolia asettamaan vihreään energiaan ja infrastruktuuriin tehtävät investoinnit etusijalle ja poistamaan asteittain suorat ja välilliset tuet fossiilisille polttoaineille;

| 106. | katsoo, että ilmastoneutraaliuden saavuttaminen EU:ssa edellyttää, että sen energiajärjestelmä integroidaan ja että se perustuu laskevaan tärkeysjärjestykseen, joka alkaa energiatehokkuus ensin -periaatteen täytäntöönpanosta, josta saadaan energiasäästöjä, ja jonka jälkeen luovutaan hiilestä loppukäytössä suoran sähköistämisen ja uusiutuvien polttoaineiden avulla ja siirtymävaiheessa vähähiilisten polttoaineiden avulla silloin, kun ei ole muuta vaihtoehtoa, ja säilytetään energian saatavuus, kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus kehittämällä kiertotalouteen perustuva, erittäin energiatehokas, integroitu, yhteenliitetty, häiriönsietokykyinen ja multimodaalinen energiajärjestelmä; |
| --- | --- |

106.

katsoo, että ilmastoneutraaliuden saavuttaminen EU:ssa edellyttää, että sen energiajärjestelmä integroidaan ja että se perustuu laskevaan tärkeysjärjestykseen, joka alkaa energiatehokkuus ensin -periaatteen täytäntöönpanosta, josta saadaan energiasäästöjä, ja jonka jälkeen luovutaan hiilestä loppukäytössä suoran sähköistämisen ja uusiutuvien polttoaineiden avulla ja siirtymävaiheessa vähähiilisten polttoaineiden avulla silloin, kun ei ole muuta vaihtoehtoa, ja säilytetään energian saatavuus, kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus kehittämällä kiertotalouteen perustuva, erittäin energiatehokas, integroitu, yhteenliitetty, häiriönsietokykyinen ja multimodaalinen energiajärjestelmä;

| 107. | muistuttaa, että on tärkeää ottaa huomioon kansallisten energiajärjestelmien moninaisuus ja haasteet; korostaa, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen, ja toistaa uudessa vihreän kehityksen ohjelmassa annetun lupauksen siitä, että ketään ei jätetä jälkeen; on huolissaan siitä, että noin 50 miljoonaa kotitaloutta EU:ssa elää edelleen energiaköyhyydessä; korostaa sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä ilmastotavoitteiden nostamisessa, mitä varten olisi laadittava toimintalinjoja, joilla ehkäistään energiaköyhyyttä ja lopetetaan se mahdollisimman pian; korostaa, että kaikkia energiatoimia olisi toteutettava oikeudenmukaisen ja kohtuullisen siirtymän periaatetta noudattaen ja tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa; katsoo näin ollen, että julkinen suunnittelu ja vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla ovat perustavia yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden aikaansaamiselle oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

107.

muistuttaa, että on tärkeää ottaa huomioon kansallisten energiajärjestelmien moninaisuus ja haasteet; korostaa, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen, ja toistaa uudessa vihreän kehityksen ohjelmassa annetun lupauksen siitä, että ketään ei jätetä jälkeen; on huolissaan siitä, että noin 50 miljoonaa kotitaloutta EU:ssa elää edelleen energiaköyhyydessä; korostaa sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä ilmastotavoitteiden nostamisessa, mitä varten olisi laadittava toimintalinjoja, joilla ehkäistään energiaköyhyyttä ja lopetetaan se mahdollisimman pian; korostaa, että kaikkia energiatoimia olisi toteutettava oikeudenmukaisen ja kohtuullisen siirtymän periaatetta noudattaen ja tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa; katsoo näin ollen, että julkinen suunnittelu ja vahvempi sosiaalinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla ovat perustavia yhteiskunnan kaikkien osa-alueiden ilmastoneutraaliuden aikaansaamiselle oikeudenmukaisella, osallistavalla ja sosiaalisesti kestävällä tavalla;

| 108. | suhtautuu myönteisesti EU:n vetystrategian laatimiseen, sillä siinä asetetaan tavoitteeksi vähintään kuuden gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentaminen unionissa vuoteen 2024 mennessä ja 40 gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentaminen vuoteen 2030 mennessä; muistuttaa, että nykyisen vetytuotannon hiilestä irtautumista on nopeutettava lisäämällä uusiutuvan vedyn tuotantoa; korostaa, että fossiilipohjaisesta vedystä on tärkeää luopua asteittain mahdollisimman pian ja sen sijaan on keskityttävä turvallisiin ja kestäviin teknologioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan välittömästi asteittaisen luopumisen huolellisen suunnittelun, jotta fossiilipohjaisen vedyn tuotanto alkaa vähentyä nopeasti, ennustettavasti ja peruuttamattomasti ja jotta vältetään fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien tuotantolaitosten käyttöiän pidentäminen; panee merkille, että useat fossiilipohjaisen vedyn tuotantopaikat sijaitsevat oikeudenmukaisen siirtymän alueilla, ja korostaa siksi, että tarvitaan tehokkaita tukitoimenpiteitä, joilla helpotetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja edistetään paikallisen työvoiman uudelleenkoulutusta ja työllistettävyyttä jatkossa; |
| --- | --- |

108.

suhtautuu myönteisesti EU:n vetystrategian laatimiseen, sillä siinä asetetaan tavoitteeksi vähintään kuuden gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentaminen unionissa vuoteen 2024 mennessä ja 40 gigawatin uusiutuvalla energialla toimivien elektrolyysilaitteiden asentaminen vuoteen 2030 mennessä; muistuttaa, että nykyisen vetytuotannon hiilestä irtautumista on nopeutettava lisäämällä uusiutuvan vedyn tuotantoa; korostaa, että fossiilipohjaisesta vedystä on tärkeää luopua asteittain mahdollisimman pian ja sen sijaan on keskityttävä turvallisiin ja kestäviin teknologioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan välittömästi asteittaisen luopumisen huolellisen suunnittelun, jotta fossiilipohjaisen vedyn tuotanto alkaa vähentyä nopeasti, ennustettavasti ja peruuttamattomasti ja jotta vältetään fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien tuotantolaitosten käyttöiän pidentäminen; panee merkille, että useat fossiilipohjaisen vedyn tuotantopaikat sijaitsevat oikeudenmukaisen siirtymän alueilla, ja korostaa siksi, että tarvitaan tehokkaita tukitoimenpiteitä, joilla helpotetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja edistetään paikallisen työvoiman uudelleenkoulutusta ja työllistettävyyttä jatkossa;

| 109. | suhtautuu myönteisesti merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevaan EU:n strategiaan ja sen tavoitteeseen lisätä Euroopan merellä tapahtuvaa sähköntuotantoa vähintään 60 gigawattia vuoteen 2030 mennessä ja 340 gigawattia vuoteen 2050 mennessä; korostaa sen varmistamista, että strategian toteuttaminen hyödyttää koko unionia, myös sisämaajäsenvaltioita; |
| --- | --- |

109.

suhtautuu myönteisesti merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevaan EU:n strategiaan ja sen tavoitteeseen lisätä Euroopan merellä tapahtuvaa sähköntuotantoa vähintään 60 gigawattia vuoteen 2030 mennessä ja 340 gigawattia vuoteen 2050 mennessä; korostaa sen varmistamista, että strategian toteuttaminen hyödyttää koko unionia, myös sisämaajäsenvaltioita;

| 110. | on vakuuttunut siitä, että kuluttajille on luotava edellytykset saada entistä enemmän kannustimia valita vielä kestävämpiä energiamuotoja ja toimia aktiivisemmin; kehottaa komissiota arvioimaan uusiutuvan oman kulutuksen ja uusiutuvan energian yhteisöjen tiellä jäljellä olevat esteet, erityisesti vähätuloisten ja haavoittuvien kotitalouksien osalta; |
| --- | --- |

110.

on vakuuttunut siitä, että kuluttajille on luotava edellytykset saada entistä enemmän kannustimia valita vielä kestävämpiä energiamuotoja ja toimia aktiivisemmin; kehottaa komissiota arvioimaan uusiutuvan oman kulutuksen ja uusiutuvan energian yhteisöjen tiellä jäljellä olevat esteet, erityisesti vähätuloisten ja haavoittuvien kotitalouksien osalta;

| 111. | suhtautuu myönteisesti aloitteeseen tarkistaa energiaverotusdirektiivi (2003/96/EY), jotta siitä saadaan väline veropolitiikan yhdenmukaistamiseen vuosien 2030 ja 2050 energia- ja ilmastotavoitteiden kanssa ja jotta voidaan arvioida vaikutuksia, muun muassa kuluttajiin, energiaköyhyyteen ja kuljetusköyhyyteen; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan tarvittaessa uusiutuvan energian verojen ja maksujen alentamista koko unionissa ja vahvistamaan uusiutuvan energian tuottamisen taloudellisia kannustimia; |
| --- | --- |

111.

suhtautuu myönteisesti aloitteeseen tarkistaa energiaverotusdirektiivi (2003/96/EY), jotta siitä saadaan väline veropolitiikan yhdenmukaistamiseen vuosien 2030 ja 2050 energia- ja ilmastotavoitteiden kanssa ja jotta voidaan arvioida vaikutuksia, muun muassa kuluttajiin, energiaköyhyyteen ja kuljetusköyhyyteen; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan tarvittaessa uusiutuvan energian verojen ja maksujen alentamista koko unionissa ja vahvistamaan uusiutuvan energian tuottamisen taloudellisia kannustimia;

| 112. | korostaa, että vaikka Eurooppa pyrkii saavuttamaan kunnianhimoiset tavoitteensa, maailmanlaajuisten nettonollapäästöjen saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä edellyttää koordinoitua maailmanlaajuista toimintaa; korostaa, että kehittyvät maat tarvitsevat eritasoista kansainvälistä apua vihreän siirtymänsä toteuttamiseksi; korostaa tiiviin rajatylittävän yhteistyön edistämisen merkitystä ja parhaiden käytäntöjen jakamista kansainvälisten kumppanien kanssa päätöksenteon ja tieteen aloilla, muun muassa teknologian siirrossa, jotta voidaan edistää energiatehokkuutta ja investointeja kestäviin energiateknologioihin ja infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

112.

korostaa, että vaikka Eurooppa pyrkii saavuttamaan kunnianhimoiset tavoitteensa, maailmanlaajuisten nettonollapäästöjen saavuttaminen viimeistään vuoteen 2050 mennessä edellyttää koordinoitua maailmanlaajuista toimintaa; korostaa, että kehittyvät maat tarvitsevat eritasoista kansainvälistä apua vihreän siirtymänsä toteuttamiseksi; korostaa tiiviin rajatylittävän yhteistyön edistämisen merkitystä ja parhaiden käytäntöjen jakamista kansainvälisten kumppanien kanssa päätöksenteon ja tieteen aloilla, muun muassa teknologian siirrossa, jotta voidaan edistää energiatehokkuutta ja investointeja kestäviin energiateknologioihin ja infrastruktuuriin;

| 113. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen laatia toimintasuunnitelma energia-alan digitalisaatiosta, jotta EU:sta saadaan teknologia-alan johtaja ja jotta voidaan saada käyttöön entistä integroidumpi energiajärjestelmä, jossa on erityisalojen älykkäitä ratkaisuja ja jossa on parannettu rahoitusta kaudelle 2021–2027; muistuttaa, että on tärkeää puuttua energia-alan kyberturvallisuusriskeihin energiajärjestelmien häiriönsietokyvyn varmistamiseksi; |
| --- | --- |

113.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen laatia toimintasuunnitelma energia-alan digitalisaatiosta, jotta EU:sta saadaan teknologia-alan johtaja ja jotta voidaan saada käyttöön entistä integroidumpi energiajärjestelmä, jossa on erityisalojen älykkäitä ratkaisuja ja jossa on parannettu rahoitusta kaudelle 2021–2027; muistuttaa, että on tärkeää puuttua energia-alan kyberturvallisuusriskeihin energiajärjestelmien häiriönsietokyvyn varmistamiseksi;

Tutkimus, innovointi, digitaaliteknologiat ja avaruuspolitiikka

Tutkimus, innovointi, digitaaliteknologiat ja avaruuspolitiikka

| 114. | suhtautuu myönteisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja sen osuuteen ilmastoneutraaliudessa; katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuudet, muun muassa yhteisyritykset, parantavat yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä, sillä tavoitteena on edistää vihreän siirtymän saavuttamista ja samalla varmistaa, että kestäviä innovaatioita on saatavilla ja käytettävissä ja että ne ovat kohtuuhintaisia; korostaa, että on parannettava kansalaisviestintää eurooppalaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden tuloksista ja uusista teknologioista, muun muassa kärkihankkeista, jotta yleisö hyväksyy ne paremmin ja jotta kansalaiset ymmärtävät paremmin unionin roolin; |
| --- | --- |

114.

suhtautuu myönteisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja sen osuuteen ilmastoneutraaliudessa; katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuudet, muun muassa yhteisyritykset, parantavat yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä, sillä tavoitteena on edistää vihreän siirtymän saavuttamista ja samalla varmistaa, että kestäviä innovaatioita on saatavilla ja käytettävissä ja että ne ovat kohtuuhintaisia; korostaa, että on parannettava kansalaisviestintää eurooppalaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden tuloksista ja uusista teknologioista, muun muassa kärkihankkeista, jotta yleisö hyväksyy ne paremmin ja jotta kansalaiset ymmärtävät paremmin unionin roolin;

| 115. | korostaa, että sekä julkisia että yksityisiä investointeja on houkuteltava lisää uusien kestävien teknologioiden tutkimukseen, innovointiin ja käyttöönottoon, muun muassa paljon työvoimaa vaativille teollisuudenaloille, tarvittaviin uusiin infrastruktuuriverkkoihin ja hankkeisiin, joilla edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

115.

korostaa, että sekä julkisia että yksityisiä investointeja on houkuteltava lisää uusien kestävien teknologioiden tutkimukseen, innovointiin ja käyttöönottoon, muun muassa paljon työvoimaa vaativille teollisuudenaloille, tarvittaviin uusiin infrastruktuuriverkkoihin ja hankkeisiin, joilla edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista;

| 116. | korostaa, että on tärkeää varmistaa yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus kannustimissa, joilla edistetään innovatiivisia teknologioita vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi, ottamalla käyttöön jo kehittyneitä teknologioita sekä tekemällä investointeja uusiin teknologioihin, joita on kehitettävä, jotta saavutetaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

116.

korostaa, että on tärkeää varmistaa yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus kannustimissa, joilla edistetään innovatiivisia teknologioita vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi, ottamalla käyttöön jo kehittyneitä teknologioita sekä tekemällä investointeja uusiin teknologioihin, joita on kehitettävä, jotta saavutetaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä;

| 117. | korostaa perustavanlaatuista asemaa, joka digitaaliteknologioilla voi olla EU:n vihreän siirtymän tukemisessa; korostaa, että EU:n elpyminen edellyttää vakaan sääntelykehyksen ja taloudellisten kannustimien luomista myös yksityisille toimijoille, jotta voidaan saada aikaan ja taata markkinavetoinen edistyminen kestävien teknologioiden tutkimuksessa, innovoinnissa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

117.

korostaa perustavanlaatuista asemaa, joka digitaaliteknologioilla voi olla EU:n vihreän siirtymän tukemisessa; korostaa, että EU:n elpyminen edellyttää vakaan sääntelykehyksen ja taloudellisten kannustimien luomista myös yksityisille toimijoille, jotta voidaan saada aikaan ja taata markkinavetoinen edistyminen kestävien teknologioiden tutkimuksessa, innovoinnissa ja kehittämisessä;

| 118. | korostaa, että digitalisaatio on keskeisiä tekijöitä energiajärjestelmän yhdentämisen vauhdittamisessa, koska sen avulla saadaan aikaan dynaamisia ja toisiinsa liittyviä energiankantajien virtoja, voidaan liittää toisiinsa entistä useampia eri markkinoita ja antaa tarvittavat tiedot tarjonnan ja kysynnän sovittamiseksi yhteen; korostaa digitaaliteknologioiden mahdollisuuksia energiatehokkuuden lisäämisessä ja siten kasvihuonekaasupäästöjen yleisessä vähentämisessä; muistuttaa, että komission arvioiden mukaan tieto- ja viestintätekniikan ympäristöjalanjälki on 5–9 prosenttia maailmanlaajuisesta sähkönkäytöstä ja yli kaksi prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä; korostaa, että komission yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2018 tekoälystä tekemän tutkimuksen mukaan tietokeskusten ja tiedonsiirron osuus unionin kokonaissähkönkulutuksesta voisi olla 3–4 prosenttia; huomauttaa, että komissio odottaa datakeskusten kulutuksen kasvavan 28 prosenttia vuosina 2018–2030; tähdentää, että 47 prosenttia digitaalialan hiilipäästöistä johtuu kuluttajille tarkoitetuista laitteista, kuten tietokoneista, älypuhelimista, tableteista ja muista verkkoon liitetyistä laitteista; kehottaa siksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pienennetään tieto- ja viestintätekniikka-alan hiilijalanjälkeä varmistamalla energia- ja resurssitehokkuus, ja palauttaa mieliin tavoitteen siitä, että tietokeskuksista saadaan ilmastoneutraaleja ja erittäin energiatehokkaita viimeistään vuoteen 2030 mennessä, kuten digitaalistrategiassa todetaan; |
| --- | --- |

118.

korostaa, että digitalisaatio on keskeisiä tekijöitä energiajärjestelmän yhdentämisen vauhdittamisessa, koska sen avulla saadaan aikaan dynaamisia ja toisiinsa liittyviä energiankantajien virtoja, voidaan liittää toisiinsa entistä useampia eri markkinoita ja antaa tarvittavat tiedot tarjonnan ja kysynnän sovittamiseksi yhteen; korostaa digitaaliteknologioiden mahdollisuuksia energiatehokkuuden lisäämisessä ja siten kasvihuonekaasupäästöjen yleisessä vähentämisessä; muistuttaa, että komission arvioiden mukaan tieto- ja viestintätekniikan ympäristöjalanjälki on 5–9 prosenttia maailmanlaajuisesta sähkönkäytöstä ja yli kaksi prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä; korostaa, että komission yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2018 tekoälystä tekemän tutkimuksen mukaan tietokeskusten ja tiedonsiirron osuus unionin kokonaissähkönkulutuksesta voisi olla 3–4 prosenttia; huomauttaa, että komissio odottaa datakeskusten kulutuksen kasvavan 28 prosenttia vuosina 2018–2030; tähdentää, että 47 prosenttia digitaalialan hiilipäästöistä johtuu kuluttajille tarkoitetuista laitteista, kuten tietokoneista, älypuhelimista, tableteista ja muista verkkoon liitetyistä laitteista; kehottaa siksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pienennetään tieto- ja viestintätekniikka-alan hiilijalanjälkeä varmistamalla energia- ja resurssitehokkuus, ja palauttaa mieliin tavoitteen siitä, että tietokeskuksista saadaan ilmastoneutraaleja ja erittäin energiatehokkaita viimeistään vuoteen 2030 mennessä, kuten digitaalistrategiassa todetaan;

| 119. | muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tutkimusta ja innovointia ja yleistä lisäystä EU:n ja kansallisissa määrärahoissa, jotka on tarkoitettu tutkimukseen ja innovointiin kestävän ja turvallisen energian teknologioissa ja innovoinnissa; kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisten teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen tukemista edelleen, joilla edistetään ilmaston kannalta kestävää ja integroitua energiajärjestelmää, myös aloilla, joilla Euroopalla on maailmanlaajuinen johtoasema ja kotimaiset arvoketjut; pitää olennaisen tärkeänä, että unionissa on uusiutuvan energian arvoketjujen keskeisiä segmenttejä, jotta voidaan saavuttaa ilmastotavoitteet ja tuoda merkittäviä taloudellisia hyötyjä eurooppalaisille; kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan eurooppalaisten sisältöjen merkitystä uusiutuvien energialähteiden toimitusketjussa ja lainsäädännössä; |
| --- | --- |

119.

muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tutkimusta ja innovointia ja yleistä lisäystä EU:n ja kansallisissa määrärahoissa, jotka on tarkoitettu tutkimukseen ja innovointiin kestävän ja turvallisen energian teknologioissa ja innovoinnissa; kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisten teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen tukemista edelleen, joilla edistetään ilmaston kannalta kestävää ja integroitua energiajärjestelmää, myös aloilla, joilla Euroopalla on maailmanlaajuinen johtoasema ja kotimaiset arvoketjut; pitää olennaisen tärkeänä, että unionissa on uusiutuvan energian arvoketjujen keskeisiä segmenttejä, jotta voidaan saavuttaa ilmastotavoitteet ja tuoda merkittäviä taloudellisia hyötyjä eurooppalaisille; kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan eurooppalaisten sisältöjen merkitystä uusiutuvien energialähteiden toimitusketjussa ja lainsäädännössä;

Ilmastonmuutos ja kehitys

Ilmastonmuutos ja kehitys

| 120. | katsoo, että COP26 on tilaisuus saada uutta vauhtia toimenpiteisiin, joilla saavutetaan Pariisin sopimuksen tavoitteet ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoite 13 (ilmastotoimet); katsoo, että Agenda 2030 -toimintaohjelmaa on käytettävä etenemissuunnitelmana entistä vihreämmän, oikeudenmukaisemman ja kestävämmän tulevaisuuden aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

120.

katsoo, että COP26 on tilaisuus saada uutta vauhtia toimenpiteisiin, joilla saavutetaan Pariisin sopimuksen tavoitteet ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoite 13 (ilmastotoimet); katsoo, että Agenda 2030 -toimintaohjelmaa on käytettävä etenemissuunnitelmana entistä vihreämmän, oikeudenmukaisemman ja kestävämmän tulevaisuuden aikaansaamisessa;

| 121. | korostaa ihmisoikeudet huomioon ottavan toimintamallin merkitystä ilmastotoimissa, jotta voidaan varmistaa, että kaikissa toimenpiteissä kunnioitetaan ja tuetaan kaikkien ihmisten ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

121.

korostaa ihmisoikeudet huomioon ottavan toimintamallin merkitystä ilmastotoimissa, jotta voidaan varmistaa, että kaikissa toimenpiteissä kunnioitetaan ja tuetaan kaikkien ihmisten ihmisoikeuksia;

| 122. | kehottaa UNFCCC:n sopimuspuolia lisäämään edelleen hillitsemis- ja sopeutumispyrkimyksiään Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti ja sisällyttämään ihmisoikeusulottuvuuden kansallisesti määriteltyihin panoksiinsa ja sopeutumista koskevaan tiedottamiseensa; kehottaa UNFCCC:n sihteeristöä laatimaan yhteistyössä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kanssa suuntaviivat siitä, miten ihmisoikeuksien suojelu voidaan sisällyttää kansallisesti määriteltyyn panokseen ja sopeutumista koskevaan tiedottamiseen; |
| --- | --- |

122.

kehottaa UNFCCC:n sopimuspuolia lisäämään edelleen hillitsemis- ja sopeutumispyrkimyksiään Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti ja sisällyttämään ihmisoikeusulottuvuuden kansallisesti määriteltyihin panoksiinsa ja sopeutumista koskevaan tiedottamiseensa; kehottaa UNFCCC:n sihteeristöä laatimaan yhteistyössä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kanssa suuntaviivat siitä, miten ihmisoikeuksien suojelu voidaan sisällyttää kansallisesti määriteltyyn panokseen ja sopeutumista koskevaan tiedottamiseen;

| 123. | on tietoinen valtavasta näytöstä, jonka mukaan ilmastonmuutoksen vaikutukset aiheuttavat ja pahentavat elintärkeiden resurssien, kuten viljelymaan, niukkuutta, pahentavat tai pilaavat toimeentulon tarjoavia ekosysteemeitä ja lisäävät luonnonkatastrofien esiintymistä ja vakavuutta ja saavat näin aikaan konflikteja, pakkomuuttoja ja humanitaarisia kriisejä; |
| --- | --- |

123.

on tietoinen valtavasta näytöstä, jonka mukaan ilmastonmuutoksen vaikutukset aiheuttavat ja pahentavat elintärkeiden resurssien, kuten viljelymaan, niukkuutta, pahentavat tai pilaavat toimeentulon tarjoavia ekosysteemeitä ja lisäävät luonnonkatastrofien esiintymistä ja vakavuutta ja saavat näin aikaan konflikteja, pakkomuuttoja ja humanitaarisia kriisejä;

| 124. | palauttaa mieliin, että IPCC:n viidennen arviointiraportin mukaan alkuperäiskansojen tietämys sekä paikallinen ja perinteinen tietämys ovat merkittävä voimavara ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta; pitää valitettavana, että alkuperäiskansojen tietämystä ei ole hyödynnetty tehokkaasti ja että alkuperäis- ja heimoväestöille ja heidän oikeuksilleen ei ole annettu nimenomaista tunnustusta monien maiden oikeudellisissa, poliittisissa ja institutionaalisissa puitteissa, vaikka tämän tunnustuksen antaminen on edelleen merkittävä kysymys; |
| --- | --- |

124.

palauttaa mieliin, että IPCC:n viidennen arviointiraportin mukaan alkuperäiskansojen tietämys sekä paikallinen ja perinteinen tietämys ovat merkittävä voimavara ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta; pitää valitettavana, että alkuperäiskansojen tietämystä ei ole hyödynnetty tehokkaasti ja että alkuperäis- ja heimoväestöille ja heidän oikeuksilleen ei ole annettu nimenomaista tunnustusta monien maiden oikeudellisissa, poliittisissa ja institutionaalisissa puitteissa, vaikka tämän tunnustuksen antaminen on edelleen merkittävä kysymys;

| 125. | vaatii, että kestävän kehityksen mekanismin toimintasääntöihin on ehdottomasti sisällytettävä vankat takeet hillitsemisestä ja alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien suojelusta kaikissa mekanismiin kuuluvissa hankkeissa; korostaa, että on tärkeää valjastaa alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen ympäristönsuojelua koskeva tietämys käyttöön ja varmistaa, että yhteisöjä kuunnellaan osana kansainvälisiä ilmastotoimia; |
| --- | --- |

125.

vaatii, että kestävän kehityksen mekanismin toimintasääntöihin on ehdottomasti sisällytettävä vankat takeet hillitsemisestä ja alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien suojelusta kaikissa mekanismiin kuuluvissa hankkeissa; korostaa, että on tärkeää valjastaa alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen ympäristönsuojelua koskeva tietämys käyttöön ja varmistaa, että yhteisöjä kuunnellaan osana kansainvälisiä ilmastotoimia;

| 126. | kehottaa EU:ta näyttämään esimerkkiä, jotta WTO:n sopimukset saadaan täysin Pariisin sopimuksen mukaisiksi, ja varmistamaan, että sen omat kauppa- ja investointisopimukset eivät aiheuta esteitä Pariisin sopimuksen täytäntöönpanolle ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle vaan että sopimuksilla tuetaan niitä täysin; |
| --- | --- |

126.

kehottaa EU:ta näyttämään esimerkkiä, jotta WTO:n sopimukset saadaan täysin Pariisin sopimuksen mukaisiksi, ja varmistamaan, että sen omat kauppa- ja investointisopimukset eivät aiheuta esteitä Pariisin sopimuksen täytäntöönpanolle ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle vaan että sopimuksilla tuetaan niitä täysin;

Euroopan parlamentin rooli

Euroopan parlamentin rooli

| 127. | katsoo, että parlamentin olisi oltava kiinteä osa EU:n valtuuskuntaa, koska sen on annettava hyväksyntänsä kansainvälisten sopimusten tekemiselle ja se on lainsäätäjänä keskeisessä asemassa Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa unionissa; vaatii näin ollen, että parlamentin sallitaan osallistua EU:n koordinointikokouksiin COP26:ssa Glasgow’ssa ja että sille taataan oikeus tutustua kaikkiin valmisteluasiakirjoihin neuvottelujen käynnistämisestä lähtien; |
| --- | --- |

127.

katsoo, että parlamentin olisi oltava kiinteä osa EU:n valtuuskuntaa, koska sen on annettava hyväksyntänsä kansainvälisten sopimusten tekemiselle ja se on lainsäätäjänä keskeisessä asemassa Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa unionissa; vaatii näin ollen, että parlamentin sallitaan osallistua EU:n koordinointikokouksiin COP26:ssa Glasgow’ssa ja että sille taataan oikeus tutustua kaikkiin valmisteluasiakirjoihin neuvottelujen käynnistämisestä lähtien;

o

o o

| 128. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä ilmastomuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään, että se välitetään kaikille EU:n ulkopuolisille ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

128.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä ilmastomuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään, että se välitetään kaikille EU:n ulkopuolisille ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolille.

---

(1)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

1

(2)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 30.

2

(3)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

3

(4)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaarin 10. kesäkuuta 2021 julkaistu raportti, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta.

9

(10)  Natali, S. M., ja muut, ”Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25. toukokuuta 2021.

10

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America,

(11)  Rigaud, K. K. ja muut, Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, Maailmanpankkiryhmä, 19. maaliskuuta 2018.

11

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration

(12)  YK:n kehitysohjelma, ”The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)”, 27. kesäkuuta 2021.

12

(13)  Euroopan ympäristökeskus, ”Building the foundations for fundamental change”, 4. kesäkuuta 2021.

13

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. ja Sterner, T., ”Climate economics support for the UN climate targets”, Nature Climate Change, 10, s. 781-789, 2020.

14

Nature Climate Change,

(15)  Corbis Bay G7 Summit Communiqué, 11.–13. kesäkuuta 2021.

15

(16)  Oxfam, ”Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions”, 7. joulukuuta 2020.

16

(17)  Sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta 21. tammikuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Ilmaston- ja ympäristönmuutosta käsittelevät Välimeren alueen asiantuntijat, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019.

18

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea, Rooma, Italia, 2021.

19

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

21

(22)  IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaarin 10. kesäkuuta 2021 julkaistu raportti, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta.

22

(23)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Korkean tason poliittinen foorumi, 2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

24

2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu (EPRS), maaliskuu 2021.

25

(26)  EPRS, maaliskuu 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandoran papereiden vaikutukset rahanpesun, veropetosten ja veronkierron torjuntaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Pandoran papereiden vaikutuksista rahanpesun, veropetosten ja veronkierron torjuntaan (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2021 hyväksytyn Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-ryhmän veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen lausunnon kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisoinnista aiheutuviin verohaasteisiin vastaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2021 hyväksytyn Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-ryhmän veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen lausunnon kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisoinnista aiheutuviin verohaasteisiin vastaamiseksi,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (1),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (2) (TAXE-valiokunnan päätöslauselma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (2) (TAXE-valiokunnan päätöslauselma),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (3) (TAX2-valiokunnan päätöslauselma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (3) (TAX2-valiokunnan päätöslauselma),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (4) (PANA-valiokunnan suositus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (4) (PANA-valiokunnan suositus),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (5) (TAX3-valiokunnan päätöslauselma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (5) (TAX3-valiokunnan päätöslauselma),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (6),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten (C(2020)2800),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (7),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 hyväksytyt OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen raportit ensimmäisen ja toisen pilarin suunnitelmista sekä OECD:n ehdotuksista tekemien taloudellisen analyysin ja vaikutustenarvioinnin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 hyväksytyt OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen raportit ensimmäisen ja toisen pilarin suunnitelmista sekä OECD:n ehdotuksista tekemien taloudellisen analyysin ja vaikutustenarvioinnin tulokset,

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2021 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2021 ”Verotietojen vaihto EU:ssa: vankka perusta, mutta toteuttamisessa puutteita”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2021 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2021 ”Verotietojen vaihto EU:ssa: vankka perusta, mutta toteuttamisessa puutteita”,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 13/2021 ”EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 13/2021 ”EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä”,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251),

| — | ottaa huomioon komission 20. heinäkuuta 2021 esittämän lainsäädäntöpaketin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien EU:n sääntöjen vahvistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. heinäkuuta 2021 esittämän lainsäädäntöpaketin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien EU:n sääntöjen vahvistamiseksi,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (9),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Pandoran papereissa on kyse valtavasta, kooltaan ennennäkemättömästä tietovuodosta, jossa dokumentoidaan rahoitussalaisuusalueille perustettujen yhtiöiden tosiasialliset omistajat ja edunsaajat; ottaa huomioon, että tutkivien journalistien kansainvälinen yhteenliittymä (ICIJ) alkoi julkaista Pandoran papereita 3. lokakuuta 2021; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pandoran papereissa on kyse valtavasta, kooltaan ennennäkemättömästä tietovuodosta, jossa dokumentoidaan rahoitussalaisuusalueille perustettujen yhtiöiden tosiasialliset omistajat ja edunsaajat; ottaa huomioon, että tutkivien journalistien kansainvälinen yhteenliittymä (ICIJ) alkoi julkaista Pandoran papereita 3. lokakuuta 2021;

| B. | toteaa, että ICIJ:lle vuodettiin 2,94 teratavua dataa ja nämä tiedot jaettiin mediakumppaneille ympäri maailmaa; toteaa, että osa tietoaineistosta on peräisin 1970-luvulta mutta suurin osa ICIJ:n tarkastelemista tapauksista ajoittui vuosille 1996–2020; huomauttaa, että uusi tietovuoto koskee tietojen mukaan yli 330:tä poliitikkoa ja viranhaltijaa lähes 100 maasta ja että heidän joukossaan on 35 nykyistä tai entistä valtion- ja hallituksen johtajaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että ICIJ:lle vuodettiin 2,94 teratavua dataa ja nämä tiedot jaettiin mediakumppaneille ympäri maailmaa; toteaa, että osa tietoaineistosta on peräisin 1970-luvulta mutta suurin osa ICIJ:n tarkastelemista tapauksista ajoittui vuosille 1996–2020; huomauttaa, että uusi tietovuoto koskee tietojen mukaan yli 330:tä poliitikkoa ja viranhaltijaa lähes 100 maasta ja että heidän joukossaan on 35 nykyistä tai entistä valtion- ja hallituksen johtajaa;

| C. | ottaa huomioon, että Pandoran paperit paljastavat, miten varakkaat yksityishenkilöt, kuten poliitikot, rikolliset, viranhaltijat ja julkisuuden henkilöt, saavat apua välittäjiltä, kuten pankeilta, kirjanpitäjiltä ja asianajotoimistoilta, sellaisten monimutkaisten yhtiörakenteiden suunnittelussa, jotka rekisteröidään rahoitussalaisuusalueille tai veroparatiiseihin tiiviissä yhteistyössä ammattimaisten offshore-palveluntarjoajien kanssa, suojatakseen tulonsa ja varallisuutensa oikeudenmukaiselta verotukselta ja tarkastelulta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Pandoran paperit paljastavat, miten varakkaat yksityishenkilöt, kuten poliitikot, rikolliset, viranhaltijat ja julkisuuden henkilöt, saavat apua välittäjiltä, kuten pankeilta, kirjanpitäjiltä ja asianajotoimistoilta, sellaisten monimutkaisten yhtiörakenteiden suunnittelussa, jotka rekisteröidään rahoitussalaisuusalueille tai veroparatiiseihin tiiviissä yhteistyössä ammattimaisten offshore-palveluntarjoajien kanssa, suojatakseen tulonsa ja varallisuutensa oikeudenmukaiselta verotukselta ja tarkastelulta;

| D. | ottaa huomioon, että Pandoran paperit -tietovuoto on viimeisin merkittävä tietovuoto, jossa on tuotu päivänvaloon offshore-finanssimaailman sisäiset toimintatavat, ja että sitä edelsivät Lux Leaks vuonna 2014, Swiss Leaks vuonna 2015, Panaman paperit vuonna 2016, Paratiisin paperit vuonna 2017, Mauritius Leaks vuonna 2019, Luanda Leaks ja Pankkien paperit (FinCEN) vuonna 2020 sekä Lux Letters vuonna 2021; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Pandoran paperit -tietovuoto on viimeisin merkittävä tietovuoto, jossa on tuotu päivänvaloon offshore-finanssimaailman sisäiset toimintatavat, ja että sitä edelsivät Lux Leaks vuonna 2014, Swiss Leaks vuonna 2015, Panaman paperit vuonna 2016, Paratiisin paperit vuonna 2017, Mauritius Leaks vuonna 2019, Luanda Leaks ja Pankkien paperit (FinCEN) vuonna 2020 sekä Lux Letters vuonna 2021;

| E. | toteaa, että Pandoran paperit tuovat esille tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen keskeisen roolin tuettaessa rahanpesun ja muiden talousrikosten torjuntaa sekä sen, että tietojen julkista saatavuutta ja tarkkuutta on kiireesti parannettava; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Pandoran paperit tuovat esille tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen keskeisen roolin tuettaessa rahanpesun ja muiden talousrikosten torjuntaa sekä sen, että tietojen julkista saatavuutta ja tarkkuutta on kiireesti parannettava;

| F. | huomauttaa, että Pandoran papereissa kuvattuihin toimiin kuuluu pöytälaatikkoyhtiöiden, säätiöiden ja trustien perustaminen seuraaviin tarkoituksiin: kiinteistöjen, huvijahtien, yksityiskoneiden ja henkivakuutusten ostaminen nimettömänä, investointien tekeminen ja rahan siirtäminen pankkitilien välillä sekä talousrikosten, mukaan lukien rahanpesu, toteuttaminen; |
| --- | --- |

F.

huomauttaa, että Pandoran papereissa kuvattuihin toimiin kuuluu pöytälaatikkoyhtiöiden, säätiöiden ja trustien perustaminen seuraaviin tarkoituksiin: kiinteistöjen, huvijahtien, yksityiskoneiden ja henkivakuutusten ostaminen nimettömänä, investointien tekeminen ja rahan siirtäminen pankkitilien välillä sekä talousrikosten, mukaan lukien rahanpesu, toteuttaminen;

| G. | toteaa, että kaikki Pandoran papereissa kuvatut toimet eivät ole sinänsä laittomia mutta usein niilläkin vältellään veroja ja käytetään väärin yrityssalaisuutta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kaikki Pandoran papereissa kuvatut toimet eivät ole sinänsä laittomia mutta usein niilläkin vältellään veroja ja käytetään väärin yrityssalaisuutta;

| H. | huomauttaa, että veroviranomaisten kerrotaan perineen takaisin yli miljardi euroa Panaman papereiden paljastusten jälkeen (11); |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että veroviranomaisten kerrotaan perineen takaisin yli miljardi euroa Panaman papereiden paljastusten jälkeen (11);

| I. | ottaa huomioon, että voittojen siirtämisestä veroparatiiseihin aiheutuvat tappiot ovat varovaisimmankin laskutavan mukaan EU:ssa suuremmat kuin missään muualla maailmassa ja unionin arvioidaan menettävän yhtiöverotuloistaan noin 20 prosenttia joka vuosi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että voittojen siirtämisestä veroparatiiseihin aiheutuvat tappiot ovat varovaisimmankin laskutavan mukaan EU:ssa suuremmat kuin missään muualla maailmassa ja unionin arvioidaan menettävän yhtiöverotuloistaan noin 20 prosenttia joka vuosi;

| J. | ottaa huomioon, että vuosien 2008–2009 finanssikriisin ja useiden vilpillisiä verokäytäntöjä, aggressiivista verosuunnittelua, veronkiertoa ja rahanpesua koskevien paljastusten jälkeen G20-maat sopivat käsittelevänsä näitä kysymyksiä maailmanlaajuisesti OECD:n tasolla veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) koskevassa hankkeessa, joka johti BEPS-toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuosien 2008–2009 finanssikriisin ja useiden vilpillisiä verokäytäntöjä, aggressiivista verosuunnittelua, veronkiertoa ja rahanpesua koskevien paljastusten jälkeen G20-maat sopivat käsittelevänsä näitä kysymyksiä maailmanlaajuisesti OECD:n tasolla veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) koskevassa hankkeessa, joka johti BEPS-toimintasuunnitelmaan;

| K. | ottaa huomioon, että asianmukainen kansainvälinen verolainsäädäntö on avainasemassa verovilppiin ja veronkiertoon liittyvien käytäntöjen estämisessä ja kehitettäessä oikeudenmukaista ja tehokasta verotusjärjestelmää, jolla puututaan epätasa-arvoon ja taataan varmuus ja vakaus, jotka ovat kilpailukyvyn ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten), tasapuolisten toimintaedellytysten ennakkoehtoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asianmukainen kansainvälinen verolainsäädäntö on avainasemassa verovilppiin ja veronkiertoon liittyvien käytäntöjen estämisessä ja kehitettäessä oikeudenmukaista ja tehokasta verotusjärjestelmää, jolla puututaan epätasa-arvoon ja taataan varmuus ja vakaus, jotka ovat kilpailukyvyn ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten), tasapuolisten toimintaedellytysten ennakkoehtoja;

| L. | toteaa, että EU:n veroalan seurantakeskuksen mukaan veroparatiiseissa säilytettävän rahoitusvarallisuuden määrä vuonna 2017 oli 7 900 miljardia euroa; huomauttaa, että tämä määrä vastaa 8:aa prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (BKT); ottaa huomioon, että tämä aiheuttaa vuosittain noin 155 miljardin euron verotulojen menetykset koko maailmassa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU:n veroalan seurantakeskuksen mukaan veroparatiiseissa säilytettävän rahoitusvarallisuuden määrä vuonna 2017 oli 7 900 miljardia euroa; huomauttaa, että tämä määrä vastaa 8:aa prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (BKT); ottaa huomioon, että tämä aiheuttaa vuosittain noin 155 miljardin euron verotulojen menetykset koko maailmassa;

| M. | ottaa huomioon, että pelkästään yritysten veronkierron vuoksi menetettyjen EU:n verotulojen määrän arvioidaan olevan 50–70 miljardia euroa vuodessa ja että luku nousee lähes 190 miljardiin euroon, jos siihen sisällytetään muita tekijöitä, kuten erityiset verotusjärjestelyt ja veronkannon tehottomuus; ottaa huomioon, että EU:n veroalan seurantakeskuksen mukaan noin 11:tä prosenttia EU:n kokonaisnettovarallisuudesta, eli 2 300:aa miljardia euroa, pidetään offshore-keskuksissa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että pelkästään yritysten veronkierron vuoksi menetettyjen EU:n verotulojen määrän arvioidaan olevan 50–70 miljardia euroa vuodessa ja että luku nousee lähes 190 miljardiin euroon, jos siihen sisällytetään muita tekijöitä, kuten erityiset verotusjärjestelyt ja veronkannon tehottomuus; ottaa huomioon, että EU:n veroalan seurantakeskuksen mukaan noin 11:tä prosenttia EU:n kokonaisnettovarallisuudesta, eli 2 300:aa miljardia euroa, pidetään offshore-keskuksissa;

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on TAXE-, TAX2-, PANA- ja TAX3-valiokuntien päätöslauselmissa ja suosituksissa sekä viimeaikaisissa veroasioita käsittelevän alivaliokunnan (FISC) mietintöjen perusteella hyväksytyissä päätöslauselmissa toistuvasti kehottanut uudistamaan kansainvälistä yhtiöverojärjestelmää verovilpin ja veronkierron torjumiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on TAXE-, TAX2-, PANA- ja TAX3-valiokuntien päätöslauselmissa ja suosituksissa sekä viimeaikaisissa veroasioita käsittelevän alivaliokunnan (FISC) mietintöjen perusteella hyväksytyissä päätöslauselmissa toistuvasti kehottanut uudistamaan kansainvälistä yhtiöverojärjestelmää verovilpin ja veronkierron torjumiseksi;

| O. | ottaa huomioon, että Europolin mukaan 0,7–1,2 prosentin osuuden unionin BKT:sta on havaittu olevan yhteydessä epäilyttävään rahoitustoimintaan, kuten rahanpesuun, joka liittyy korruptioon, laittomaan asekauppaan, ihmiskauppaan, huumekauppaan, verovilppiin ja veropetoksiin, terrorismin rahoitukseen tai muuhun laittomaan toimintaan, joka vaikuttaa EU:n kansalaisten päivittäiseen elämään; ottaa huomioon, että Europolin lukujen mukaan vuonna 2019 tehdyistä 1,1 miljoonasta epäilyttävää toimintaa koskevasta ilmoituksesta vain 10 prosenttia johti viranomaisten lisätutkimuksiin (ja maiden välillä on suuria eroja); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Europolin mukaan 0,7–1,2 prosentin osuuden unionin BKT:sta on havaittu olevan yhteydessä epäilyttävään rahoitustoimintaan, kuten rahanpesuun, joka liittyy korruptioon, laittomaan asekauppaan, ihmiskauppaan, huumekauppaan, verovilppiin ja veropetoksiin, terrorismin rahoitukseen tai muuhun laittomaan toimintaan, joka vaikuttaa EU:n kansalaisten päivittäiseen elämään; ottaa huomioon, että Europolin lukujen mukaan vuonna 2019 tehdyistä 1,1 miljoonasta epäilyttävää toimintaa koskevasta ilmoituksesta vain 10 prosenttia johti viranomaisten lisätutkimuksiin (ja maiden välillä on suuria eroja);

| P. | ottaa huomioon, että rahanpesun laajuutta on vaikea arvioida, koska toiminta on luonteeltaan sellaista, että sitä ei paljasteta, ellei sitä havaita, mutta on selvää, että se lisääntyy maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että rahanpesun laajuutta on vaikea arvioida, koska toiminta on luonteeltaan sellaista, että sitä ei paljasteta, ellei sitä havaita, mutta on selvää, että se lisääntyy maailmanlaajuisesti;

| Q. | ottaa huomioon, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön mukaan joka vuosi pestään rahamäärä, joka vastaa 2,7:ää prosenttia maailman vuotuisesta BKT:sta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön mukaan joka vuosi pestään rahamäärä, joka vastaa 2,7:ää prosenttia maailman vuotuisesta BKT:sta;

| R. | ottaa huomioon, että komissio on aloittanut rikkomusmenettelyjä suurinta osaa jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät ole saattaneet neljättä ja viidettä rahanpesudirektiiviä (12) asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio on aloittanut rikkomusmenettelyjä suurinta osaa jäsenvaltioita vastaan, koska ne eivät ole saattaneet neljättä ja viidettä rahanpesudirektiiviä (12) asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| S. | ottaa huomioon, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva unionin kehys kärsii noudattamisen valvontaan liittyvistä puutteista ja tehokkaan valvonnan puuttumisesta; ottaa huomioon, että kehystä on viime vuosina pyritty vahvistamaan peräkkäisillä lainsäädäntöuudistuksilla, jotta voitaisiin puuttua uusiin riskeihin ja puutteisiin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva unionin kehys kärsii noudattamisen valvontaan liittyvistä puutteista ja tehokkaan valvonnan puuttumisesta; ottaa huomioon, että kehystä on viime vuosina pyritty vahvistamaan peräkkäisillä lainsäädäntöuudistuksilla, jotta voitaisiin puuttua uusiin riskeihin ja puutteisiin;

| T. | toteaa, että EU on viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana hyväksynyt useita lainsäädäntöuudistuksia torjuakseen veronkiertoa ja talousrikoksia; toteaa, että näillä uudistuksilla on ollut myönteisiä vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan ja jäsenvaltioiden veropohjan ja verotulojen turvaamiseen, jotka ovat edellytyksenä työpaikkojen luomiselle, kasvulle ja erityisesti EU:n talouden elpymiselle covid-19-pandemian jälkeen; toteaa, että hallinto-, oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä EU:ssa on kuitenkin jatkuvasti tarpeen parantaa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että EU on viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana hyväksynyt useita lainsäädäntöuudistuksia torjuakseen veronkiertoa ja talousrikoksia; toteaa, että näillä uudistuksilla on ollut myönteisiä vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan ja jäsenvaltioiden veropohjan ja verotulojen turvaamiseen, jotka ovat edellytyksenä työpaikkojen luomiselle, kasvulle ja erityisesti EU:n talouden elpymiselle covid-19-pandemian jälkeen; toteaa, että hallinto-, oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä EU:ssa on kuitenkin jatkuvasti tarpeen parantaa;

| U. | ottaa huomioon, että Euroopan syyttäjänvirasto, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), Europol, Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust) ja kansalliset rahanpesun selvittelykeskukset tekevät korvaamatonta työtä rajatylittävien petosten, rahanpesun ja verovilpin havaitsemiseksi ja torjumiseksi; ottaa huomioon, että näissä toimistoissa ja virastoissa on jatkuva henkilöstövaje eikä niillä ole riittävästi taloudellisia resursseja, koska toinen budjettivallan käyttäjä neuvosto on haluton myöntämään riittävästi henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja vuotuisessa talousarviomenettelyssä muun muassa siksi, että monivuotisen rahoituskehyksen henkilöstökehys on liian tiukka; katsoo, että neuvoston onkin erityisesti Pandoran papereiden vuoksi tarkistettava ja muutettava kantaansa vuoden 2022 talousarviota ja tulevia talousarvioita koskevaan vuotuiseen talousarviomenettelyyn edellä mainittujen elinten henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Euroopan syyttäjänvirasto, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), Europol, Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust) ja kansalliset rahanpesun selvittelykeskukset tekevät korvaamatonta työtä rajatylittävien petosten, rahanpesun ja verovilpin havaitsemiseksi ja torjumiseksi; ottaa huomioon, että näissä toimistoissa ja virastoissa on jatkuva henkilöstövaje eikä niillä ole riittävästi taloudellisia resursseja, koska toinen budjettivallan käyttäjä neuvosto on haluton myöntämään riittävästi henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja vuotuisessa talousarviomenettelyssä muun muassa siksi, että monivuotisen rahoituskehyksen henkilöstökehys on liian tiukka; katsoo, että neuvoston onkin erityisesti Pandoran papereiden vuoksi tarkistettava ja muutettava kantaansa vuoden 2022 talousarviota ja tulevia talousarvioita koskevaan vuotuiseen talousarviomenettelyyn edellä mainittujen elinten henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien vahvistamiseksi;

Yleisiä näkökohtia

| 1. | panee merkille, että tutkivien journalistien kansainvälinen yhteenliittymä (ICIJ) julkaisi 3. lokakuuta 2021”Pandoran paperit”; antaa tunnustusta ICIJ:n tutkimustyölle sen korvaamattomasta panoksesta salaisten offshore-käytäntöjen paljastamisessa ja yleisen tietoisuuden lisäämisessä asioista, joilla on selvästi yhteys yleiseen etuun; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa kansainvälisen tutkivan journalismin ja väärinkäytösten paljastajien roolia sellaisten rikkomusten, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun ja väärinkäytösten paljastamisessa, joihin erityisesti poliittisesti vaikutusvaltaiset henkilöt ovat syyllistyneet; tähdentää tutkivan journalismin keskeistä merkitystä demokratian ja oikeusvaltion säilyttämisessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää tarpeellisena suojella tutkivan journalismin lähteiden, myös väärinkäytösten paljastajien, luottamuksellisuutta ja korostaa, että on tärkeää varmistaa yleiseen etuun perustuva puolustautumisoikeus sellaisille lähteille, joita uhkaavat oikeus- tai syytetoimet siksi, että he ovat paljastaneet tietoja, joihin liittyy selkeä yleinen etu; korostaa, että on tärkeää puolustaa toimittajien vapautta ottaa vastaan luottamuksellisia, salaisia ja rajoitettuja asiakirjoja, tietoaineistoja tai muuta aineistoa niiden alkuperästä riippumatta ja raportoida näistä yleistä etua koskevista kysymyksistä ilman kalliiden oikeustoimien tai rikossyytteen uhkaa, jos tutkivan journalismin rooli demokraattisen yhteiskunnan vahtikoirana halutaan turvata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa tässä yhteydessä jälleen, että tutkivaa journalismia on suojeltava strategisilta häirintätarkoituksessa nostetuilta kanteilta (nk. SLAPP-kanteet) sekä henkilökohtaiselta häirinnältä, pelottelulta ja henkeen kohdistuvilta uhkauksilta; katsoo, että tämän väärinkäytön lopettamiseksi tarvitaan kipeästi EU:n sitovia sääntöjä, jotka tarjoavat riippumattomille tiedotusvälineille ja toimittajille vankan ja johdonmukaisen suojan haitantekotarkoituksessa nostettuja kanteita vastaan, joiden tarkoituksena on vaientaa tai pelotella niitä EU:ssa; korostaa, että parlamentti laatii parhaillaan valiokunta-aloitteista mietintöä SLAPP-kanteista; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio valmistelee aloitetta, jolla torjutaan perusteettomien oikeudenkäyntien käynnistämistä toimittajia ja oikeuksien puolustajia vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille väärinkäytösten paljastajia koskevan direktiivin (13) hyväksymisen vuonna 2019 ja korostaa, että jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että viime vuosikymmenen aikana paljastuneista veroskandaaleista ja EU:ssa toteutetuista lainsäädäntöuudistuksista huolimatta Pandoran paperit paljastavat, että maailmanlaajuisesti edistyminen pyrkimyksissä heikentää yrityssalaisuutta ja suitsia veronkiertoa ja verovilppiä offshore-alueilla on ollut riittämätöntä; muistuttaa, että salaamalla yhtiön omistusrakenne piilotetaan henkilökohtaisia taloudellisia sidonnaisuuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | huomauttaa, että Pandoran paperit osoittavat, miten veroparatiisit ovat mukauttaneet haitallisia käytäntöjä uusiin standardeihin pysyäkseen houkuttelevina veronkiertotarkoituksiin; katsoo, että tällainen mukauttaminen johtaa kilpailuun alhaisimmasta verokannasta ja sellaisten uusien veroparatiisien jatkuvaan syntyyn, joilla on yhä houkuttelevampia järjestelyjä, jolloin taas muiden järjestelyjen houkuttelevuus heikkenee; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että kansalaiset ja päättäjät joutuvat yhä turvautumaan tietovuotoihin saadakseen tietoa salaisista offshore-käytännöistä; kehottaa jäsenvaltioita edistymään tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen saattamisessa yleisön saataville ja kaikkien muiden asiaan liittyvien tietojen saattamisessa tapauksen mukaan parlamenttien ja toimivaltaisten viranomaisten, myös verohallintojen, saataville; |
| --- | --- |

8.

| 9. | huomauttaa, että Pandoran papereissa paljastunut salainen järjestelmä tahraa laillisesti toimivien yritysten maineen, lisää taloudellista ja sosiaalista eriarvoisuutta, vaikeuttaa julkisten palvelujen tehokasta tuottamista ja tuen antamista haavoittuvimmassa asemassa oleville, heikentää talouskehitystä, kun verotuloja jää saamatta, ja rapauttaa vakavasti kansalaisten luottamusta oikeusvaltioon sekä taloudelliseen ja demokraattiseen järjestelmäämme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, myös verohallintoja, analysoimaan ICIJ:n tietoaineistoja ja käynnistämään perusteellisen tutkinnan kaikista Pandoran papereissa paljastuneista väärinkäytöksistä, joihin niiden lainkäyttöalueet liittyvät, mukaan lukien kaikkien Pandoran papereissa mainittujen henkilöiden tarkastukset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota tutkimaan Pandoran papereissa julki tulleet tiedot ja analysoimaan, onko EU:n tasolla aiheellista ryhtyä pidemmälle meneviin lainsäädäntötoimiin, ja myös, onko tarpeen toteuttaa täytäntöönpanotoimia nykyisen lainsäädännön suhteen, ja raportoimaan tuloksista parlamentille; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Euroopan syyttäjänvirastoa arvioimaan, antavatko Pandoran papereissa paljastuneet tiedot aihetta erityistutkintaan sen toimeksiannon puitteissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että Pandoran papereissa on mainittu myös eräitä poliitikkoja, joiden joukossa on EU:n korkean tason päättäjiä, ja kehottaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisia toteuttamaan aiheellisen tutkinnan mahdollisista väärinkäytöksistä; pahoittelee erityisesti, että Pandoran papereissa on mainittu sellaisia poliitikkoja kuin Tšekin pääministeri Andrej Babiš ja Kyproksen presidentti Nicos Anastasiades, joista kumpikin istuu Eurooppa-neuvostossa, ja heidän lisäkseen Alankomaiden valtiovarainministeri Wopke Hoekstra mutta myös Azerbaidžanin presidentti Ilham Alijev, Ison-Britannian entinen pääministeri Tony Blair, Montenegron presidentti Milo Đukanović ja entinen Maltan ministeri ja entinen komission jäsen John Dalli ja kerrottu heillä olevan yhteyksiä offshore-yhtiöihin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tärkeää turvata nuhteettomuuden, rehellisyyden ja vastuullisuuden tiukat vaatimukset EU:n viranhaltijoiden keskuudessa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niillä on käytössä sellaisia toimenpiteitä ja järjestelmiä, joilla vaaditaan virkamiehiä ilmoittamaan viranhoidon ulkopuolisista toiminnoistaan, töistään, sijoituksistaan, varoistaan ja saamistaan merkittävistä lahjoista tai eduista, joista voi aiheutua eturistiriita suhteessa heidän virkamiestehtäviinsä, kuten korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa suositetaan; toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenet antavat jo ilmoituksen taloudellisista sidonnaisuuksistaan; kehottaa erityisesti poliitikkoja ilmoittamaan vapaaehtoisesti kaikki omistuksensa pöytälaatikkoyhtiöissä, jos pakollisia toimenpiteitä ei ole olemassa; painottaa, että nämä ilmoitukset ovat luonteeltaan ennaltaehkäiseviä ja niiden tarkoituksena on edistää avoimuutta ja rehellisyyttä julkisessa elämässä eikä niitä pitäisi tulkita siten, että niillä leimattaisiin poliitikot osallisiksi rikolliseen toimintaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita ja G20-ryhmän hallitustenväliseen foorumiin, osallistavaan kehykseen ja Yhdistyneisiin kansakuntiin kokoontuneita maailman johtajia toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä veroparatiisien ja niiden toimintamallin suitsimiseksi kieltämällä käytännössä pöytälaatikkoyhtiöt – eli yhtiöt, joilla ei ole taloudellista sisältöä vaan joiden yksinomaisena tarkoituksena on kiertää veroja tai muuta lainsäädäntöä – siten, että ne ottavat käyttöön erityisiä pakottavia avoimuutta ja liiketoimintaa koskevia kriteerejä, joilla estetään turvautumasta tällaisiin yhtiöihin, ja tekemällä muista rahoitussalaisuuden muodoista laittomia ja kehottaa niitä sopimaan vähimmäistason tosiasiallisesta yhteisöverokannasta ja ottamaan sen pikaisesti käyttöön sekä samalla laajentamaan entisestään ja parantamaan maailmanlaajuista automaattista ja pakollista tietojenvaihtoa kaikenlaisista yksityisistä omistuksista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä, että 136 lainkäyttöaluetta, jotka ovat mukana OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevassa osallistavassa kehyksessä, allekirjoitti kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisaatiosta aiheutuvien verohaasteiden ratkaisemiseksi annetun lausunnon, ja toteaa niiden siten suostuneen kansainvälisten verosääntöjen perustavaa laatua olevaan uudistukseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | huomauttaa, että kun sopimus on pantu täytäntöön, sillä varmistetaan voittojen ja verotusoikeuksien oikeudenmukaisempi jakautuminen maiden kesken suurimpien ja tuottoisimpien monikansallisten yhtiöiden suhteen, ja toteaa, että sillä otetaan käyttöön 15 prosentin tosiasiallinen maailmanlaajuinen vähimmäisyhteisöverokanta, jota sovelletaan yrityksiin, joiden vuosituotto ylittää 750 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa monenvälisen toiminnan ja kansainvälisen koordinoinnin merkityksestä verovilpin, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Roomassa 30. ja 31. lokakuuta 2021 kokoontuvia G20-ryhmän johtajia antamaan OECD:lle toimeksiannon käynnistää uusi maailmanlaajuinen aloite automaattisen tietojenvaihdon tarkistamiseksi ja rahanpesun torjuntaa koskevien normien täytäntöönpanon maailmanlaajuisen ohjauksen lujittamiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palauttaa mieliin verotuksen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden ja verotukseen liittyvän yhteistyön yleismaailmalliset periaatteet; kehottaa jälleen jäsenvaltioita yksinkertaistamaan verojärjestelmiään varmistaakseen oikeudenmukaisemman verotuksen, verotuksen oikeusvarmuuden ja reaalitalouteen tehtävät investoinnit ja helpottaakseen veroviranomaisiin kohdistuvia paineita, sillä nämä joutuvat käyttämään mittavia resursseja verovilpin ja veronkierron torjuntaan; |
| --- | --- |

20.

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan täytäntöönpanon tilanne EU:ssa, yritysten avoimuusvaatimukset ja tietojenvaihto

| 21. | huomauttaa, että yritysten lakisääteiset avoimuusvaatimukset kuuluvat jo nyt Euroopan unionissa korkeimpiin maailmassa; korostaa kuitenkin, että nämä vaatimukset ovat vielä riittämättömät, kun otetaan huomioon pääoman, henkilöiden ja varallisuuden kasvava liikkuvuus, digitaalisen rahoituksen nopea kehitys ja yhä kehittyneemmät keinot salata varojen omistus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että viidennellä rahanpesudirektiivillä velvoitetaan jäsenvaltiot erityisesti perustamaan tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevia rekistereitä kaikista EU:hun sijoittautuneista oikeushenkilöistä, myös trusteista, ja myönnetään yleisölle pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin useimpien yhtiörakenteiden kohdalla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että EU tarkistaa jatkuvasti sääntöjään rahanpesun, rajatylittävien veropetosten, verovilpin ja veronkierron torjumiseksi, millä on myönteisiä vaikutuksia sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja jäsenvaltioiden veropohjan ja verotulojen turvaamiseen, jotka ovat edellytyksenä työpaikkojen luomiselle, kasvulle ja erityisesti EU:n talouden elpymiselle covid-19-pandemian jälkeen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että jäsenvaltioiden on EU:n oikeuden nojalla edellytettävä, että rekistereissä olevat tiedot ovat riittävät, tarkat ja ajantasaiset, ja niiden on lisäksi otettava käyttöön tähän liittyviä todentamismekanismeja, mukaan lukien toimivaltaisten viranomaisten velvoite ilmoittaa eroavuuksista; korostaa tarvetta varmistaa, että jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät resurssit, jotta ne voivat todentaa rekistereissä olevat tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevat tiedot, ja että sovelletaan vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia toimenpiteitä tai seuraamuksia tapauksissa, joissa oikeushenkilöt, trustit tai muunlaiset oikeudelliset järjestelyt eivät anna tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista riittäviä, tarkkoja ja ajantasaisia tietoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jälleen komissiota puuttumaan siihen, että kansallisissa rekistereissä ei ole riittäviä eikä tarkkoja tietoja, joiden avulla tosiasialliset omistajat ja edunsaajat voitaisiin määrittää etenkin tilanteissa, joissa käytetään pöytälaatikkoyhtiöiden verkostoa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | huomauttaa, että Pandoran paperit ovat tuoneet esille tarpeen ottaa käyttöön yhteenliitettyjä ja julkisesti käytettävissä olevia tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevia rekistereitä trusteista ja vastaavista järjestelyistä, kuten yhtiöistä, sekä niistä saatavat suuret hyödyt siinä, että toimittajilla ja kansalaisyhteiskunnalla on mahdollisuus tietojen lähempään tarkasteluun ja parempaan ristiintodentamiseen; pitää tärkeänä, että tällaisissa rekistereissä on yhdenmukaistettuja ja koneluettavia tietoja sekä hakutoimintoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan, että kuten kansalaisyhteiskunta on dokumentoinut (14), vuoden kuluttua viidennen rahanpesudirektiivin täytäntöönpanon määräajasta yhdeksän maata ei ollut perustanut julkisia rekistereitä ja eräissä jäsenvaltioissa oli otettu käyttöön maantieteellisiä käyttörajoituksia EU:n sääntöjen vastaisesti; pitää myös valitettavana, että useimmat EU-maat näyttävät ottaneen käyttöön esteitä, kuten maksumuureja ja rekisteröinnin, jotka tosin ovat näennäisesti EU:n oikeuden mukaisia mutta joiden takia rekistereitä on vaikeampi käyttää; tukee komission pyrkimyksiä edistää viidennen rahanpesudirektiivin täysimääräistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanon valvontaa käynnistämällä rikkomusmenettelyjä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää valitettavana, että tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien yhteenliittämisjärjestelmän (BORIS) käyttöönotto on viivästynyt teknisten vaikeuksien takia; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että tämä on viidennen rahanpesudirektiivin nojalla lakisääteinen velvoite ja että on ehdottoman välttämätöntä, että tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevat tiedot ovat rahanpesun selvittelykeskusten, lainvalvontaviranomaisten, ilmoitusvelvollisten ja suuren yleisön käytettävissä; pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot pyrkivät heikentämään BORIS-järjestelmän tehokkuutta vielä ennen sen käyttöönottoa lykkäämällä kansallisten tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekistereidensä perustamista ja saumatonta toimintaa, ja kehottaa kaikkia toimijoita puuttumaan kiireellisesti tähän viivästykseen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden avoimuustoimenpiteiden ja tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien julkisten rekistereiden täytäntöönpanon nykyiset rajoitukset tulivat ilmi jo OpenLux-paljastuksissa; toteaa myös, että Pandoran papereissa paljastettiin henkilöitä, jotka kiertävät tosiasialliseen omistukseen liittyvää avoimuutta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että rekisteriin merkityn tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan olisi oltava kuka tahansa, joka viime kädessä omistaa oikeushenkilön tai käyttää siinä määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että EU:n rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan alan lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on monimutkaista ja se on toistaiseksi perustunut vähimmäistason yhdenmukaistamiseen; pitää valitettavana, että eräiltä jäsenvaltioilta puuttuu poliittista tahtoa saattaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan alan lainsäädäntö asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön; pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot eivät noudattaneet kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle sovittuja määräaikoja, jotka olivat viidennen rahanpesudirektiivin osalta 10. tammikuuta 2020, yhtiöiden ja muiden oikeushenkilöiden tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekistereiden osalta 10. tammikuuta 2020 sekä trustien ja vastaavanlaisten oikeudellisten järjestelyjen osalta 10. maaliskuuta 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission heinäkuussa 2021 ehdottamaan uuteen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaan pakettiin, johon sisältyy tätä koskeva yhteinen säännöstö, ja erityisesti uusiin sääntöihin tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevasta avoimuudesta; odottaa mielenkiinnolla komission ehdotusten käsittelyä ja on edelleen sitoutunut parantamaan entisestään yritysten avoimuusvaatimuksia EU:ssa ja varmistamaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan tehokkaan kehyksen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on ilahtunut etenkin siitä, että komissio asetti EU:n ulkopuolisille oikeushenkilöille, jotka joko aloittavat liikesuhteen EU:hun sijoittautuneen ilmoitusvelvollisen kanssa tai hankkivat kiinteää omaisuutta unionissa, velvollisuuden rekisteröidä tosiasiallinen omistajansa ja edunsaajansa EU:n rekistereihin tällaisia toimenpiteitä koskevien parlamentin aiempien vaatimusten mukaisesti, jolloin järjestelmässä voidaan tukkia merkittävä porsaanreikä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa komission ehdotusta pyytää jäsenvaltioita antamaan toimivaltaisille viranomaisille pääsy olemassa oleviin kiinteistörekistereihin, jotta varmistetaan kiinteistön omistavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tunnistaminen hyvissä ajoin; pitää tätä ehdotusta myönteisenä ja sitoutuu työskentelemään tulevissa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa lainsäädäntömenettelyissä niin, että kiinteistöomistuksen avoimuutta voidaan edistää entisestään EU:ssa, sillä kyseessä on yhä houkutteleva hyödyke varakkaille yksityishenkilöille varallisuuden arvon salaamiseksi ja rikollisille laittomasta toiminnasta saadun hyödyn pesemiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti myös komission ehdotukseen ottaa käyttöön EU:n laajuinen maksu- ja pankkitilitietoja sisältävien keskitettyjen automatisoitujen mekanismien yhteenliittäminen yhteisen yhteyspisteen kautta, jotta voidaan nopeuttaa lainvalvontaviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten pääsyä tutkinnan eri vaiheissa taloudellisiin tietoihin ja helpottaa rajatylittävää yhteistyötä tietosuojasääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen perustaa uusi eurooppalainen rahanpesuntorjuntaviranomainen, joka toimisi valittujen finanssialan ilmoitusvelvollisten ainoana valvojana ja EU:ssa toimivien rahanpesun selvittelykeskusten yhteisenä koordinointi- ja tukimekanismina; korostaa, että uudelle viranomaiselle olisi myönnettävä enemmän talousarviovaroja ja sille olisi annettava riittävästi resursseja, jotta se voi täyttää valvontatehtävänsä suhteessa finanssialan yhteisöihin ja harjoittaa muiden kuin finanssialan ilmoitusvelvollisten tehokasta valvontaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että uudelle viranomaiselle annetaan toimeksianto perustaa koordinointimekanismi rahanpesun selvittelykeskusten välille ja hallinnoida sitä; on tyytyväinen tähän kehitykseen ja toivoo, että uusi viranomainen on tärkeässä asemassa rahanpesun selvittelykeskusten välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön parantamisessa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa EU:n tasolla käyttöön entistä yhdenmukaisempia tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säännösten noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | odottaa lisäksi, että komissio julkaisee pian ehdotuksensa, jolla pyritään torjumaan pöytälaatikkoyhtiöiden verotuksellista väärinkäyttöä; kehottaa komissiota olemaan rajoittumatta sisältövaatimuksiin sellaisina kuin ne nykyisin sisältyvät yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan EU:n luetteloon ja sen sijaan kehittämään todellista taloudellista sisältöä koskevia vahvoja ja progressiivisia vaatimuksia; korostaa, että näitä yhteisöjä käytetään usein rahan siirtämiseen matalan verotuksen lainkäyttöalueille verottamattomien osinko-, rojalti- tai korkomaksujen kautta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää valitettavana, että kaikesta myönteisestä kehityksestä ja tulevista uudistuksista huolimatta jäsenvaltioissa on edelleen lainsäädännön porsaanreikiä sekä eroja ja epäjohdonmukaisuuksia täytäntöönpanokäytännöissä; korostaa lisäksi, että tietojenvaihdon eurooppalaisen kehyksen rajoitukset johtuvat osittain verohallintojen ja rahanpesun selvittelykeskusten resurssien puutteesta; toistaa, että hallinto-, oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä EU:ssa on tarpeen parantaa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön riittävät resurssit tietojen käsittelemiseksi ja vaihtamiseksi rahanpesun selvittelykeskusten ja koko lainvalvontakehyksen kautta; kehottaa komissiota arvioimaan, onko rahanpesun selvittelykeskuksilla riittävästi resursseja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvien riskien tehokkaaseen käsittelyyn; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että olisi harkittava lähemmin aloitteita, joilla voitaisiin valvoa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvien toimien täytäntöönpanoa EU:n ja kansallisella tasolla, esimerkiksi lisäämällä Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuuksia niin, että ne kattavat syytetoimet muista kuin EU:n talousarvioon liittyvistä rikoksista, lisäämällä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toimivaltuuksia ja vahvistamalla nykyisiä virastoja, kuten Europolia ja Eurojustia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa Europolia tehostamaan yhteistyötään jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kanssa verorikosten tutkinnan yhteydessä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa havaintoja ja suosituksia, jotka on esitetty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 13/2021, jonka mukaan ”EU:n toimet rahanpesun torjumiseksi pankkisektorilla ovat hajanaisia ja täytäntöönpano on riittämätöntä”; pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahanpesun estämiseksi ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi tai havaittuihin riskeihin puuttumiseksi toteutettavissa toimissa on EU:n tasolla institutionaalista hajanaisuutta ja toimien koordinointi on heikkoa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee huolestuneena merkille, että komissio toimi hitaasti arvioidessaan direktiivien saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, mikä johtui huonosta tiedonkulusta joidenkin jäsenvaltioiden taholta ja komission rajallisista resursseista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää myönteisenä, että Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) henkilöstö tutki perusteellisesti EU:n lainsäädännön mahdollisia rikkomisia, mutta pitää valitettavana prosessin liiallista viivästymistä; pitää valitettavana, että EPV ei ole käynnistänyt lisää tutkimuksia omasta aloitteestaan; pitää valitettavana, että komissiolla ei ole sisäisiä ohjeita EPV:lle esitettävän tutkintapyynnön käynnistämiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on erittäin huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuin havaitsi näyttöä yrityksistä vaikuttaa EPV:n hallintoneuvostoon, joka oli mukana eräässä EU:n lainsäädännön rikkomista koskevaan tutkintaan liittyvässä käsittelyprosessissa; kehottaa EPV:tä estämään uudet yritykset vaikuttaa tutkintapaneelin jäseniin heidän käsittelyjensä aikana; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota, EPV:tä ja Euroopan keskuspankkia käsittelemään esiin tuotuja kysymyksiä ja tilintarkastustuomioistuimen suosituksia tilintarkastustuomioistuimen asettamassa määräajassa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki nykyiset järjestelyt, joissa kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden saa sijoittamalla, ovat avoimia ja perustuvat selkeisiin sääntöihin; on huolissaan siitä, että kaikki nämä järjestelyt ovat saattaneet lisätä rahanpesun ja verovilpin uhkaa samalla, kun ne ovat heikentäneet Schengen-alueen ja euroalueen keskinäistä luottamusta ja eheyttä ja aiheuttaneet unionille ja sen jäsenvaltioille muita poliittisia, taloudellisia ja turvallisuuteen liittyviä riskejä; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden saamista sijoittamalla koskevien järjestelyjen sääntelystä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun parlamentti on antanut suosituksensa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon Pandoran papereiden tiedot laadittaessa EU:n luetteloa suuririskisistä kolmansista maista, erityisesti lainkäyttöalueista, jotka toimivat yritysten perustamiskeskuksina ja helpottavat talousrikollisuutta; toistaa, että luetteloon olisi voitava sisällyttää kolmannet maat, jotka eivät tee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa eurooppalaisissa korkean profiilin tutkimuksissa; korostaa, että kolmansia maita on arvioitava EU:ssa itsenäisesti ilman, että arviointiin puututaan geopoliittisin perustein, ja että tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevan avoimuuden olisi oltava näkyvästi esillä kriteerinä kolmansia maita arvioitaessa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee huolestuneena merkille, että paljastusten mukaan ilmoitusvelvolliset eivät välttämättä aina täytä tiukennettua asiakkaan tuntemisvelvollisuutta, kun on kyse poliittisesti vaikutusvaltaisista henkilöistä, heidän perheenjäsenistään ja heidän läheisistä yhtiökumppaneistaan; kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin poliittisesti vaikutusvaltaisten henkilöiden tunnistaminen ja tiukennetun asiakkaan tuntemisvelvollisuuden soveltaminen tosiasiallisesti toteutetaan, sekä arvioimaan ilmoitusvelvollisten tässä yhteydessä kohtaamia esteitä; korostaa, että on tärkeää kerätä tietoja siitä, missä määrin ilmoitusvelvolliset noudattavat sääntöjä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee merkille komission Euroopan neuvostolta pyytämän, meneillään olevan tutkimuksen, joka koskee neljännen rahanpesudirektiivin konkreettisen täytäntöönpanon ja tehokkaan soveltamisen arviointia EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota julkaisemaan Euroopan neuvoston arviointiraportit jäsenvaltioista ja varmistamaan, että kansalaisjärjestöt otetaan mukaan arviointiprosessiin; |
| --- | --- |

52.

Tarvittavat toimet maailmanlaajuisella tasolla

| 53. | tuomitsee sen, että jo aiemmin paljastuneiden tunnettujen veroparatiisien lisäksi eräistä Yhdysvaltojen osavaltioista, kuten Etelä-Dakota, Alaska, Wyoming, Delaware ja Nevada, on tullut rahoitus- ja yrityssalaisuuden keskuksia, kuten Pandoran paperit ovat paljastaneet; kehottaa Yhdysvaltojen liittovaltion ja osavaltioiden hallituksia toteuttamaan lisätoimia yritysten avoimuusvaatimusten tiukentamiseksi ja liittymään yhteiseen tietojenvaihtostandardiin (CRS), jolloin ne vaihtavat tietoja täysimääräisesti muiden maiden kanssa; muistuttaa, että EU:n luettelossa arvioidaan, onko lainkäyttöalueella vähintään ”suurelta osin kriteerien mukainen” -luokitus CRS:ssä verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevän maailmanlaajuisen foorumin mukaan; kehottaa neuvostoa arvioimaan Yhdysvaltoja uudelleen EU:n luettelon yhteydessä kiinnittäen erityistä huomiota verotuksen avoimuutta koskeviin kriteereihin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että Yhdysvallat ei tällä hetkellä osallistu CRS:ään, joka on OECD:n vuonna 2014 maailmanlaajuisella tasolla kehittämä tietostandardi rahoitustilejä koskevaan automaattiseen tietojenvaihtoon veroviranomaisten välillä; toteaa siksi, että Yhdysvallat on kaukana muuta maailmaa jäljessä tietojenvaihtoa koskevissa yhteisissä standardeissa; toteaa, että Yhdysvallat oli johtavassa roolissa avoimuusvaatimusten edistämisessä, kun se antoi ulkomaisia tilejä koskevan verosäännösten noudattamislain (Foreign Account Tax Compliance Act, FATCA); pitää kuitenkin valitettavana, että laissa on rajoituksia, kun on kyse vastavuoroisuudesta ja sen sivuvaikutuksista nk. sattumanvaraisiin yhdysvaltalaisiin; pitää valitettavana, että Euroopan tasolla ei vielä ole löydetty kestävää ratkaisua; palauttaa mieliin, että CRS:ssä sen sijaan edellytetään täysin vastavuoroista tietojenvaihtoa rahoitustileistä CRS-sopimukseen osallistuvien lainkäyttöalueiden välillä; huomauttaakin, että Yhdysvalloista on tulossa merkittävä rahoitussalaisuuden mahdollistaja niille, jotka eivät ole Yhdysvaltojen kansalaisia, kahden pääasiallisen porsaanreiän kautta: tietoja vaihdetaan vain Yhdysvalloissa olevista varoista, eikä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevia tietoja vaihdeta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, että Yhdysvalloissa äskettäin hyväksytyssä yritysten avoimuutta koskevassa laissa edellytetään, että jotkin osakeyhtiöt ja rajavastuuyhtiöt ilmoittavat tiedot tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista lainvalvontaviranomaisille ja muille viranomaisille, joilla on rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyviä lakisääteisiä tehtäviä; huomauttaa kuitenkin, että uudella lainsäädännöllä ei pystytä varmistamaan yritysten täysimääräistä avoimuutta samaan tapaan kuin EU:n nykyisellä standardilla eikä se etenkään kata trusteja ja vastaavia järjestelyjä, jotka paljastuivat Pandoran papereissa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | suhtautuu myönteisesti myös Yhdysvalloissa ehdotettuun uusien viranomaisten perustamista yritysten rahanpesun ja turvallisuusriskien mahdollistamisen torjumiseksi koskevaan lakiin (nk. Enablers Act), joka on laadittu Pandoran papereiden seurauksena ja jolla velvoitettaisiin Yhdysvaltojen valtiovarainministeriö luomaan uusia huolellisuusvelvoitesääntöjä yhdysvaltalaisille välittäjille, jotka helpottavat ulkomaisten varojen virtaamista maahan; |
| --- | --- |

56.

| 57. | huomauttaa, että Yhdysvalloissa järjestetään 9. ja 10. joulukuuta 2021 demokratiahuippukokous, joka sisältää korruption torjunnalle omistetun pilarin; kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta käyttämään tätä tilaisuutta hyväkseen ja ilmoittamaan tulevista lisäuudistuksista, jotta varmistetaan, että Yhdysvaltoja ei enää käytetä laittomien varojen pesuun ja veronkierron mahdollistamiseen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan uudet neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa OECD:n puitteissa täyden vastavuoroisuuden aikaansaamiseksi yhteisesti sovitussa ja vahvemmassa CSR-kehyksessä; korostaa, että tämä johtaisi merkittävään edistykseen ja vähentäisi sääntöjen noudattamisesta rahoituslaitoksille aiheutuvia kustannuksia sekä vähentäisi merkittävästi rasittavaa byrokratiaa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa lisäksi, että kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet CRS:ään; panee merkille, että toisella hallinnollista yhteistyötä koskevalla direktiivillä (DAC2) on pantu täytäntöön CRS EU:n kanssa tapahtuvan tietojenvaihdon osalta vuodesta 2016; toistaa tässä yhteydessä suositukset, jotka se esitti 16. syyskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet; pitää erittäin valitettavana, että kaikki jäsenvaltiot – Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta – ovat evänneet parlamentilta pääsyn tietoihin, jotka ovat olennaisen tärkeitä DAC-direktiivin säännösten täytäntöönpanon arvioimiseksi; pitää valitettavana, että komissio ei myöntänyt parlamentille pääsyä hallussaan oleviin asiaa koskeviin tietoihin; toteaa, että tällainen kieltäytyminen ei ole sopusoinnussa avoimuuden ja yhteistyön lisäämistä veroasioissa koskevien kehotusten kanssa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on sitä mieltä, että rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) vertaisarviointiprosessi on kattava väline sen arvioimiseksi, missä määrin FATF:n suositukset on pantu täytäntöön ja miten jokin maa on suoriutunut yleisesti rahanpesun torjunnan alalla; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa FATF:ää tekemään julkisesti saatavilla olevista tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien rekistereistä standardin noudattamista koskevan vaatimuksen oikeushenkilöiden avoimuutta ja tosiasiallista omistajaa ja edunsaajaa koskevan suosituksen 24 meneillään olevassa tarkistuksessa sekä parantamaan tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan määritelmää mahdollisten porsaanreikien poistamiseksi, kieltämään haltijaosakkeet ja tiukentamaan nimellisiin osakkaisiin sovellettavia vaatimuksia sekä velvoittamaan sääntöjä noudattavat lainkäyttöalueet vaatimaan ulkomaisia yrityksiä, joilla on yhteyksiä maahan, noudattamaan samoja tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan julkistamista koskevia sääntöjä kuin kotimaiset yritykset; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa FATF:n jäseninä olevia EU:n jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että EU puhuu yhdellä äänellä maailmanlaajuisella tasolla rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kehyksestä, ja edistämään edellä mainittuja uudistuksia, jotta voidaan luoda maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset ja kieltää tosiasiallisesti yritysten omistuksen salassapito, ja samalla edistämään vastuullisempaa ja avoimempaa kansainvälistä hallintokehystä rahanpesun torjunnan alalla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa lisäksi komissiota ja FATF:n jäseninä olevia EU:n jäsenvaltioita arvioimaan ensi tilassa maita, joissa on yritysten perustamiskeskuksia ja joiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmässä on kansainvälisten elinten mukaan merkittävä määrä puutteita mutta joita FATF ei ole vielä tarkastellut, koska ne eivät ole täyttäneet FATF:n kansainvälisen yhteistyön tarkasteluryhmän (International Co-operation Review Group, ICRG) ensisijaisuuskriteerejä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | huomauttaa, että salaiset omistajat ovat offshore-yrityksiä käyttäen ostaneet yli 1 500 Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaa kiinteistöä, joiden arvo on arviolta yli neljä miljardia Englannin puntaa; toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut hyväksymään vuonna 2018 annetun lakiesityksen, jolla otetaan käyttöön maassa kiinteistöjä omistavien ulkomaisten yhteisöjen tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeva julkinen rekisteri; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että Pandoran papereista on paljastunut, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa käytetään edelleen sen kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden ja merentakaisten alueiden kautta veronkierron ja salaisten offshore-kauppojen keskuksena; kehottaa komissiota löytämään mahdollisia tapoja ja vastatoimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa yhteistyö ja standardien yhdenmukaistaminen verotuksen ja rahanpesun torjunnan alalla, myös liittämällä finanssipalvelujen alalla tehtävät vastaavuuspäätökset verotuksen avoimuutta ja rahanpesun torjuntaa koskevien, EU:n standardeja vastaavien standardien hyväksymiseen; |
| --- | --- |

65.

Välittäjien sääntely

| 66. | pitää valitettavana, että aiempien paljastusten jälkeen Pandoran paperit ovat paljastaneet, että 14 ammattimaista offshore-yrityspalveluntarjoajaa, joiden joukossa on asianajotoimistoja, veroneuvojia ja omaisuudenhoitajia, auttaa varakkaita yksityishenkilöitä sellaisten yhtiörakenteiden perustamisessa, joiden avulla he voivat suojata varallisuutensa, varmistaen samalla, että tämä toiminta pysyy laillisuuden rajoissa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien kansainvälisten standardien mukaan muun kuin finanssialan on noudatettava asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia velvoitteita ja ilmoitettava epäilyttävästä toiminnasta viranomaisille; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää valitettavana, että monet lainkäyttöalueet, joita on myös EU:n alueella, eivät ole vuosiin täyttäneet FATF:n perusvaatimuksia, joiden mukaan finanssialan ulkopuoliselle välittäjäsektorille on asetettava rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia velvoitteita, jotta voidaan torjua salaisten rakenteiden perustamista; |
| --- | --- |

68.

| 69. | huomauttaa, että näiden ammattien itsesääntely ja valvonta eivät ole varmistaneet tehokkaasti lain noudattamista ja seuraamusten määräämistä lain rikkomisesta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta antaa uudelle rahanpesuntorjuntaviranomaiselle valtuudet koordinoida muun kuin finanssialan valvontaa, koordinoida valvontastandardien ja -käytäntöjen vertaisarviointeja ja pyytää, että finanssialan ulkopuoliset valvojat tutkivat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien vaatimusten mahdollisia rikkomisia; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa FATF:ää tekemään ensi tilassa horisontaalisen arvioinnin siitä, miten maat ovat panneet täytäntöön muun kuin finanssialan yrityksiin ja ammatteihin sovellettavat FATF:n normit, ja soveltamaan erityistä seurantaprosessia, kuten se teki menestyksekkäästi terrorismin rahoitusta koskevien tietojen hankintaan liittyvän aloitteen yhteydessä, jotta FATF:n vaatimusten noudattamista voidaan parantaa nopeasti maailmanlaajuisesti muilla aloilla kuin finanssialalla; |
| --- | --- |

70.

| 71. | toistaa huolensa siitä, että nämä toimijat yhdistävät usein oikeudellisen neuvonnan, veroneuvonnan ja tilintarkastuspalvelujen tarjoamisen antaessaan neuvontaa sekä yritysasiakkaille että viranomaisille; on siksi huolissaan siitä, että veronkiertorakenteita helpottavat taloudelliset kannustimet tukevat sellaisten palveluntarjoajien toimialaa, joita voidaan käyttää myös rikollisen toiminnan tuottoon liittyvään rahanpesuun; toistaa asiasta aiemmissa päätöslauselmissaan ja suosituksissaan (15) esittämänsä pyynnöt ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan näihin toimijoihin sovellettavaa sääntelykehystä, jotta estetään veronkierron, verovilpin ja rahanpesun helpottajilta pääsy markkinoille; odottaa parannuksia oikeudelliseen kehykseen, kun komissio tarkistaa lakisääteistä tilintarkastusta koskevaa direktiiviä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | muistuttaa DAC6-direktiivin mukaisesta velvollisuudesta, että välittäjien olisi raportoitava veroviranomaisille järjestelmistä veronkiertoon vahvasti viittaavien tunnusmerkkien perusteella, erityisesti kun otetaan huomioon verolainsäädännön rakenteelliset porsaanreiät; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ulottamaan DAC6-direktiivin raportointivaatimukset rajatylittäviin järjestelyihin, jotka koskevat asiakkaina olevien luonnollisten henkilöiden omaisuudenhoitoa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota sisällyttämään tulevaan DAC8-direktiiviä koskevaan ehdotukseensa – muiden, verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta annettuun parlamentin päätöslauselmaan sisältyvien DAC3-direktiiviä koskevien aiempien suositusten ohella – luonnollisia henkilöitä koskevien ja usein välittäjien laatimien veropäätösten vaihdon, jotta varmistetaan, että järjestelyistä, joita varakkaat yksityishenkilöt ovat tehneet jonkin jäsenvaltion veroviranomaisten kanssa, tiedotetaan kaikille jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että oikeudellista ammattisalassapitovelvollisuutta ei voida käyttää peittelemään laittomia käytäntöjä; panee merkille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen yhdessä tapauksessa esittämät havainnot (16), että asianajajan ja asiakkaan välisten suhteiden luottamuksellisuus ja oikeudellinen ammattisalassapitovelvollisuus eivät poistaneet velvollisuutta ilmoittaa epäilyistä pyrittäessä rikollisen toiminnan estämistä koskevaan oikeutettuun tavoitteeseen ja että tällainen ilmoittaminen oli tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa jälleen komissiota antamaan ohjeita ammatinharjoittajien oikeudellisen salassapitovelvollisuuden periaatteen tulkinnasta ja soveltamisesta ja tekemään selvän eron perinteisen oikeudellisen neuvonnan ja rahoitusalan toimijoina toimivien juristien välille eurooppalaisten tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

76.

EU:n luettelon ja veropolitiikan uudistus

| 77. | korostaa aggressiivisen verosuunnittelun kielteisiä vaikutuksia, sillä se johtaa jäsenvaltioiden veropohjan rapautumiseen ja aiheuttaa kohtuuttoman verotaakan niille kansalaisille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, jotka noudattavat verolainsäädäntöä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa, että verovilpin ja veronkierron sekä voitonsiirtojärjestelyjen vuoksi valtioilta ja väestöltä on jäänyt saamatta olennaisia resursseja, joilla olisi voitu edesauttaa kehitystä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta sekä parantaa valtion toiminnassaan tarvitsemia rahoitusvalmiuksia; |
| --- | --- |

78.

| 79. | painottaa, että jotta komissio voisi toteuttaa veropolitiikkaa koskevat tulevat lainsäädäntöuudistukset, joita tarvitaan Pandoran papereissa esiin tulleiden kysymysten ratkaisemiseksi tehokkaasti, sen olisi selvitettävä kaikki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, mukaan lukien 116 artikla, tarjoamat mahdollisuudet tehostaa päätöksentekoa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pitää valitettavana, että EU:n luettelo, jota kutsutaan myös veroparatiiseja koskevaksi EU:n mustaksi listaksi, on pysynyt tehottomana välineenä huolimatta yhä uusista veroskandaaleista ja toimittajien ja kansalaisjärjestöjen huolestuttavista raporteista; pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden valtiovarainministerit eivät ole vielä kantaneet omaa ja yhteistä vastuutaan veroparatiisien, offshore-yritysten ja trustien torjunnassa vaan ovat toimillaan pikemminkin vesittäneet nykyisen mustan listan; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää erityisen valitettavana, että Pandoran papereiden paljastusten jälkeen EU:n valtiovarainministerien neuvosto päätti 5. lokakuuta 2021 pitämässään kokouksessa supistaa veroparatiiseja koskevaa EU:n luetteloa ja poisti mustalta listalta Karibian saaret Anguillan ja Dominican samoin kuin Seychellit, joka mainittiin paljastuksissa ja joka edelleen noudattaa vain osittain avoimuutta ja pyynnöstä tapahtuvaa tietojenvaihtoa koskevaa kansainvälistä standardia, vaikka maailmanlaajuinen foorumi järjesti äskettäin toisen arviointikierroksen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | panee merkille, että kaksi kolmasosaa Pandoran papereiden pöytälaatikkoyhtiöistä sijaitsee Brittiläisillä Neitsytsaarilla, jota ei ole koskaan mainittu EU:n mustalla listalla (asiaa koskevien neuvoston päätelmien liite I) ja joka poistettiin harmaalta listalta (liite II) helmikuussa 2020; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toistaa johtopäätökset ja suositukset, jotka se esitti 21. tammikuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta; kehottaa tuomaan luetteloon merkitsemisessä käytettävät kriteerit avoimemmin esiin; katsoo, että uudistus olisi toteutettava vuoden 2021 loppuun mennessä, jotta suojellaan EU:ta mahdollisilta uusilta tulonmenetyksiltä covid-19-pandemian jälkeisen elpymiskauden aikana; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää valitettavana, että neuvosto on haluton sopimaan tulevasta tosiasiallista omistajaa ja edunsaajaa koskevasta avoimuuskriteeristä; kehottaa neuvostoa sopimaan tästä kriteeristä kiireellisenä asiana DAC5-direktiivin säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa jälleen lujittamaan kriteerejä ja parantamaan EU:n luetteloa koskevien sitoumusten täytäntöönpanoa, erityisesti kun on kyse oikeudenmukaisen verotuksen kriteeristä, jonka mukaan ”lainkäyttöalue ei saisi helpottaa veroparatiisirakenteita tai -järjestelyjä, joiden tarkoituksena on saada lainkäyttöalueella todellista taloudellista toimintaa vastaamatonta voittoa”; vaatii jälleen myös arvioimaan ja seuraamaan EU:ssa käytössä olevia verojärjestelyjä ja – noudattaen samoja kriteerejä kuin EU:n luettelon yhteydessä – siten uudistamaan haitallisia verokäytäntöjä koskevaa EU:n politiikkaa ja yritysverotuksen käytännesääntöjä, joista olisi tultava sitovia; kehottaa erityisesti ottamaan käyttöön taloudellisen sisällön vähimmäistason kriteerinä sille, mikä katsotaan veroparatiisiksi, asianmukaisia seuraamuksia ja osallistavan kehyksen toisen pilarin puitteissa kansainvälisesti sovitun tosiasiallisen vähimmäisverokannan sekä laajentamaan yritysverotuksen käytännesääntöjen soveltamisalaa niin, että ne kattavat etuuskohteluun oikeuttavat henkilötuloverojärjestelmät ja siten sellaiset kansalaisuuden myöntämistä koskevat erityisjärjestelmät tai toimenpiteet nopealiikkeisten varakkaiden henkilöiden ja diginomadien houkuttelemiseksi, jotka voivat johtaa merkittäviin sisämarkkinoiden vääristymiin; |
| --- | --- |

85.

| 86. | toteaa, että kolmansien maiden sisällyttämisellä EU:n luetteloon on vain vähän välittömiä ja sitovia vaikutuksia; katsoo, että EU:n mustalle listalle sisällyttämiseen olisi liitettävä seuraamuksia, jotka toimivat tehokkaana pelotteena, ja että luettelon tarkistamisen yhteydessä olisi määrättävä seuraamusjärjestelmästä; |
| --- | --- |

86.

| 87. | muistuttaa, että komissio arvosteli eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä joitakin jäsenvaltioita niiden verojärjestelmissä olevista puutteista, jotka helpottavat aggressiivista verosuunnittelua; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uudistetuista yritysverotuksen käytännesäännöistä haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) 7. lokakuuta 2021 annetussa parlamentin päätöslauselmassa hiljattain esitettyjen ehdotusten innoittamana; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pitää myönteisenä komission aikomusta ehdottaa direktiiviä yhteisestä EU:n laajuisesta lähdeverojärjestelmästä osinko- tai korkomaksuille; korostaa, että siihen saakka kun yhteinen järjestelmä otetaan käyttöön, jäsenvaltiot voivat toteuttaa perusteltuja vastatoimenpiteitä suojellakseen veropohjaansa; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, neuvostolle, komissiolle sekä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaiselle toimintaryhmälle. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 111.

(2)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 51.

(3)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 79.

(4)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132.

(5)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8.

(6)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 22.

(7)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 92.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0022.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0392.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0416.

(11)  International Consortium of Investigative Journalists, ”Panama Papers revenue recovery reaches $1,36 billion as investigations continue”, 6. huhtikuuta 2021.

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20. toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30. toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23. lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

(14)  Transparency International, ”Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union”, 26. toukokuuta 2021.

(15)  Ks. esimerkiksi 13. joulukuuta 2017 neuvostolle ja komissiolle annetun rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän Euroopan parlamentin suosituksen 143 kohta (EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132).

(16)  Ks. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 6. joulukuuta 2012 asiassa Michaud v. Ranska.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Puolan oikeusvaltiokriisi ja EU:n oikeuden ensisijaisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Puolan oikeusvaltiokriisistä ja EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 1, 2, 4 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 1, 2, 4 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus),

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (2),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (4),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (5),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapaudesta ja oikeusvaltion heikkenemisestä edelleen Puolassa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapaudesta ja oikeusvaltion heikkenemisestä edelleen Puolassa (7),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2021 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2021 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2021)0700),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;

| B. | ottaa huomioon, että Puolan pääministeri jätti 29. maaliskuuta 2021 laajalti kiistanalaiselle ja laittomalle ”perustuslakituomioistuimelle” kanteen sen selvittämiseksi, ovatko EU:n oikeuden ensisijaisuutta ja tehokasta oikeussuojaa koskevat SEU-sopimuksen määräykset Puolan perustuslain mukaisia (8); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Puolan pääministeri jätti 29. maaliskuuta 2021 laajalti kiistanalaiselle ja laittomalle ”perustuslakituomioistuimelle” kanteen sen selvittämiseksi, ovatko EU:n oikeuden ensisijaisuutta ja tehokasta oikeussuojaa koskevat SEU-sopimuksen määräykset Puolan perustuslain mukaisia (8);

| C. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin määräsi 14. heinäkuuta 2021 komission SEUT-sopimuksen 279 artiklan nojalla pyytämiä välitoimia, jotka liittyivät Puolan korkeimman oikeuden kurinpitojaoston toimintaan sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuteen vaikuttavien Puolan lainsäädännön säännösten soveltamisen keskeyttämiseen (9); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin määräsi 14. heinäkuuta 2021 komission SEUT-sopimuksen 279 artiklan nojalla pyytämiä välitoimia, jotka liittyivät Puolan korkeimman oikeuden kurinpitojaoston toimintaan sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuteen vaikuttavien Puolan lainsäädännön säännösten soveltamisen keskeyttämiseen (9);

| D. | ottaa huomioon, että Puolan laiton ”perustuslakituomioistuin” katsoi 14. heinäkuuta 2021 antamassaan tuomiossa, että Puolan tuomioistuinrakennetta koskevat unionin tuomioistuimen välitoimimääräykset ovat ristiriidassa Puolan perustuslain kanssa (10); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Puolan laiton ”perustuslakituomioistuin” katsoi 14. heinäkuuta 2021 antamassaan tuomiossa, että Puolan tuomioistuinrakennetta koskevat unionin tuomioistuimen välitoimimääräykset ovat ristiriidassa Puolan perustuslain kanssa (10);

| E. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 15. heinäkuuta 2021 asiassa C-791/19 (11) antamassaan tuomiossa, että tuomareita koskeva Puolan kurinpitomenettely ei ole unionin oikeuden mukainen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 15. heinäkuuta 2021 asiassa C-791/19 (11) antamassaan tuomiossa, että tuomareita koskeva Puolan kurinpitomenettely ei ole unionin oikeuden mukainen;

| F. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 6. lokakuuta 2021 antamassaan tuomiossa, että ilman tuomarin suostumusta tapahtuvat siirrot tuomioistuimesta toiseen tai saman tuomioistuimen kahden jaoston välillä ovat omiaan heikentämään tuomareiden erottamattomuuden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatteita (12); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 6. lokakuuta 2021 antamassaan tuomiossa, että ilman tuomarin suostumusta tapahtuvat siirrot tuomioistuimesta toiseen tai saman tuomioistuimen kahden jaoston välillä ovat omiaan heikentämään tuomareiden erottamattomuuden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatteita (12);

| G. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen varapresidentti hylkäsi 6. lokakuuta 2021 Puolan pyynnön peruuttaa unionin tuomioistuimen varapresidentin 14. heinäkuuta 2021 antama määräys, jossa vaadittiin erityisesti korkeimman oikeuden kurinpitojaoston toimivaltaa koskevien kansallisten säännösten soveltamisen keskeyttämistä (13); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen varapresidentti hylkäsi 6. lokakuuta 2021 Puolan pyynnön peruuttaa unionin tuomioistuimen varapresidentin 14. heinäkuuta 2021 antama määräys, jossa vaadittiin erityisesti korkeimman oikeuden kurinpitojaoston toimivaltaa koskevien kansallisten säännösten soveltamisen keskeyttämistä (13);

| H. | ottaa huomioon, että laiton ”perustuslakituomioistuin” antoi 7. lokakuuta 2021 asiassa K 3/21 ratkaisunsa, johon jätettiin kaksi eriävää mielipidettä, Puolan pääministerin 29. maaliskuuta 2021 esittämästä pyynnöstä, jossa se totesi, että SEU-sopimuksen määräykset ovat ristiriidassa Puolan perustuslain kanssa monin perustein; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että laiton ”perustuslakituomioistuin” antoi 7. lokakuuta 2021 asiassa K 3/21 ratkaisunsa, johon jätettiin kaksi eriävää mielipidettä, Puolan pääministerin 29. maaliskuuta 2021 esittämästä pyynnöstä, jossa se totesi, että SEU-sopimuksen määräykset ovat ristiriidassa Puolan perustuslain kanssa monin perustein;

| I. | ottaa huomioon, että 10. lokakuuta 2021 yli 100 000 Puolan kansalaista osoitti rauhanomaisesti mieltään kaikkialla Puolassa ilmaistakseen tukensa Puolan EU-jäsenyydelle; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 10. lokakuuta 2021 yli 100 000 Puolan kansalaista osoitti rauhanomaisesti mieltään kaikkialla Puolassa ilmaistakseen tukensa Puolan EU-jäsenyydelle;

| J. | toteaa, että laitonta ”perustuslakituomioistuinta” käytettiin 22. lokakuuta 2020 myös poliittisiin tarkoituksiin naisten oikeuksien heikentämiseksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että laitonta ”perustuslakituomioistuinta” käytettiin 22. lokakuuta 2020 myös poliittisiin tarkoituksiin naisten oikeuksien heikentämiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että asiassa K 3/21 annettu ratkaisu julkaistiin 12. lokakuuta 2021 Puolan virallisessa lehdessä (14), mikä antaa sille lainvoiman Puolan oikeusjärjestelmässä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asiassa K 3/21 annettu ratkaisu julkaistiin 12. lokakuuta 2021 Puolan virallisessa lehdessä (14), mikä antaa sille lainvoiman Puolan oikeusjärjestelmässä;

| L. | panee merkille, että myös Euroopan hallintotuomareiden yhdistys on katsonut, että laittoman ”perustuslakituomioistuimen” ratkaisu on selvästi vastoin perustavaa periaatetta EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (15); |
| --- | --- |

L.

panee merkille, että myös Euroopan hallintotuomareiden yhdistys on katsonut, että laittoman ”perustuslakituomioistuimen” ratkaisu on selvästi vastoin perustavaa periaatetta EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (15);

| M. | toteaa, että elokuussa 2021 julkaistussa Flash-eurobarometrissä valtaosa vastaajista oli samaa mieltä siitä, että EU:n olisi myönnettävä jäsenvaltioille varoja vain sillä ehdolla, että niiden hallitus pitää voimassa ja panee täytäntöön oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian periaatteet; panee merkille, että näin vastanneiden määrä oli erittäin suuri myös Puolassa (72 prosenttia) (16); |
| --- | --- |

M.

toteaa, että elokuussa 2021 julkaistussa Flash-eurobarometrissä valtaosa vastaajista oli samaa mieltä siitä, että EU:n olisi myönnettävä jäsenvaltioille varoja vain sillä ehdolla, että niiden hallitus pitää voimassa ja panee täytäntöön oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian periaatteet; panee merkille, että näin vastanneiden määrä oli erittäin suuri myös Puolassa (72 prosenttia) (16);

| N. | panee merkille, että Puolassa syyskuussa 2021 ja lokakuussa 2021 tehtyjen erilaisten mielipidekyselyjen mukaan vain 5 prosenttia vastaajista toivoi Puolan eroavan EU:sta (17), 90 prosenttia piti myönteisenä Puolan EU-jäsenyyttä (18) ja 95 prosenttia katsoi myös, että EU:n tuella oli myönteinen vaikutus heidän kaupunkinsa tai alueensa kehitykseen, mikä on EU:n keskiarvoa suurempi prosenttiosuus (19); |
| --- | --- |

N.

panee merkille, että Puolassa syyskuussa 2021 ja lokakuussa 2021 tehtyjen erilaisten mielipidekyselyjen mukaan vain 5 prosenttia vastaajista toivoi Puolan eroavan EU:sta (17), 90 prosenttia piti myönteisenä Puolan EU-jäsenyyttä (18) ja 95 prosenttia katsoi myös, että EU:n tuella oli myönteinen vaikutus heidän kaupunkinsa tai alueensa kehitykseen, mikä on EU:n keskiarvoa suurempi prosenttiosuus (19);

1.

pitää erittäin valitettavana laittoman ”perustuslakituomioistuimen”7. lokakuuta 2021 antamaa ratkaisua (20), joka on hyökkäys koko EU:n arvoyhteisöä ja lainsäädäntöä vastaan ja pyrkii heikentämään EU:n oikeuden ensisijaisuutta, joka kuuluu unionin keskeisiin periaatteisiin unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti; ilmaisee syvän huolensa siitä, että tämä ratkaisu voi muodostaa vaarallisen ennakkotapauksen; korostaa, että laiton ”perustuslakituomioistuin” ei ole laillisesti perustettu ja riippumaton (21) eikä myöskään pätevä tulkitsemaan Puolan perustuslakia;

2.

painottaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin edellyttää mahdollisuutta saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa tuomioistuimessa; panee merkille kansallisten perustuslakituomioistuinten ja eräiden poliitikkojen toiminnasta johtuvat tähän liittyvät kasvavat haasteet ja kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan unionin tuomioistuimen keskeistä roolia ja noudattamaan sen ratkaisuja;

3.

pitää valitettavana, että aloitteen, jolla kyseenalaistetaan EU:n oikeuden ensisijaisuus kansalliseen lainsäädäntöön nähden, teki Puolan nykyinen pääministeri, joka näin jatkaa oikeuslaitoksen käyttämistä poliittisen agendansa toteuttamisen välineenä; pitää tätä aloitetta valitettavana, sillä se on yksipuolinen päätös kyseenalaistaa EU:n oikeudellinen kehys ja sen noudattaminen Puolassa; muistuttaa, että Puolan tasavallan liittyminen EU:hun tapahtui ratifioimalla liittymissopimus, kun Puolan kansakunta oli kansanäänestyksessä antanut sille hyväksyntänsä; muistuttaa lisäksi, että Puolan tasavalta on vapaaehtoisesti sitoutunut noudattamaan perussopimusten määräyksiä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä; tuomitsee oikeuslaitoksen käytön poliittisiin tarkoituksiin ja kehottaa Puolan viranomaisia lopettamaan toimeenpano- ja lainsäädäntövallan mielivaltaisen käyttämisen vallan kolmijaon ja oikeusvaltion heikentämiseen;

4.

toteaa, että oikeusjärjestelmää on tarkasteltava kokonaisuudessaan sen määrittämiseksi, täyttääkö se tehtävänsä tehokkaan ja riippumattoman tuomioistuinvalvonnan harjoittajana, ja torjuu jyrkästi Laki ja oikeus -puolueen (PiS) johtaman nykyisen hallituksen toistuvat pyrkimykset perustella Puolan oikeuslaitosta koskevia lainsäädäntömuutoksia erityisesti yksittäisillä ja satunnaisilla esimerkeillä eri jäsenvaltioista;

5.

pitää valitettavana asiassa K 3/21 annetun ratkaisun kielteistä vaikutusta Puolan ja EU:n kansalaisiin ja yrityksiin, koska sen vuoksi ei enää voida taata perusoikeutta riippumattomaan oikeusjärjestelmään, joka soveltaa täysimääräisesti EU:n säännöstöä ja lainsäädäntöä; on huolissaan Puolan ja EU:n kansalaisten asiaan liittyvien perusoikeuksien tehokkaasta suojelusta;

6.

kiittää kymmeniä tuhansia Puolan kansalaisia, jotka puolustivat rauhanomaisissa joukkomielenosoituksissa oikeuksiaan ja vapauksiaan EU:n kansalaisina; yhtyy heidän toiveeseensa vahvasta demokraattisesta Puolasta, joka on Euroopan yhdentymishankkeen ytimessä;

7.

painottaa 22. lokakuuta 2020 annetun ratkaisun (asia K 1/20) lainvastaisuutta ja toteaa, että kyseiset naisten lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat tiukat rajoitukset ovat laittomia;

8.

pelkää, että asiassa K 3/21 annetulla ratkaisulla on voimakas pelotevaikutus puolalaisiin tuomareihin ja että se estää heitä käyttämästä EU:n lainsäädännön soveltamiseen liittyviä erioikeuksiaan; toistaa tukevansa täysin puolalaisia tuomareita, jotka soveltavat edelleen EU:n oikeuden ensisijaisuutta ja pyytävät unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisuja, myös asiassa K 3/21 annetun ratkaisun jälkeen, vaikka se voi vaarantaa heidän uransa ja jopa johtaa viraltapanoon, erottamiseen tai pakkoeroon;

9.

muistuttaa, että EU:n perussopimuksia ei voida muuttaa kansallisen tuomioistuimen päätöksellä ja että Puolan perustuslain 91 pykälässä todetaan, että ratifioitu kansainvälinen sopimus on osa kansallista oikeusjärjestystä, että sitä on sovellettava suoraan ja että sen määräykset ovat ensisijaisia lainvalintatapauksissa; on erittäin huolissaan siitä, että Puolan ”perustuslakituomioistuin” on muutettu perustuslain tehokkaasta valvojasta viranomaisten laittoman toiminnan laillistamisvälineeksi; muistuttaa, että unionin tuomioistuimen ratkaisut eivät heikennä jäsenvaltioiden oikeutta tehdä organisaatiomuutoksia oikeuslaitoksessaan;

10.

pitää myönteisinä eräiden kansallisten parlamenttien aloitteita keskustella Puolan Laki ja oikeus -puolueen johtaman hallituksen viimeaikaisista toimista ja hyökkäyksistä EU:n oikeuden ensisijaisuutta vastaan sekä ottaa niihin selkeästi kantaa;

11.

toistaa kantansa, että EU:n veronmaksajien rahoja ei saisi antaa hallituksille, jotka räikeästi, tarkoituksellisesti ja järjestelmällisesti heikentävät SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja;

12.

| — | komissio ja neuvosto käynnistävät rikkomusmenettelyjä, jotka koskevat laitonta ”perustuslakituomioistuinta” koskevaa lainsäädäntöä, sen laitonta kokoonpanoa ja sen roolia unionin tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon estämisessä, ja pyytävät unionin tuomioistuinta määräämään välitoimia sekä käynnistävät rikkomusmenettelyjä ylimääräistä valvontaa ja julkisia asioita käsittelevän korkeimman jaoston, Puolan kansallisen tuomarineuvoston ja Puolan syyttäjälaitoksen osalta; |
| --- | --- |

—

komissio ja neuvosto käynnistävät rikkomusmenettelyjä, jotka koskevat laitonta ”perustuslakituomioistuinta” koskevaa lainsäädäntöä, sen laitonta kokoonpanoa ja sen roolia unionin tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon estämisessä, ja pyytävät unionin tuomioistuinta määräämään välitoimia sekä käynnistävät rikkomusmenettelyjä ylimääräistä valvontaa ja julkisia asioita käsittelevän korkeimman jaoston, Puolan kansallisen tuomarineuvoston ja Puolan syyttäjälaitoksen osalta;

| — | komissio käynnistää oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn Puolan osalta ja palauttaa mieliin, että asetuksen 5 artiklassa suojataan lopullisten varojen saajien ja edunsaajien rahoituksen saanti ja kehotetaan komissiota tekemään kaikkensa varmistaakseen, että maksut suoritetaan; |
| --- | --- |

—

komissio käynnistää oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn Puolan osalta ja palauttaa mieliin, että asetuksen 5 artiklassa suojataan lopullisten varojen saajien ja edunsaajien rahoituksen saanti ja kehotetaan komissiota tekemään kaikkensa varmistaakseen, että maksut suoritetaan;

| — | komissio ja neuvosto pidättyvät hyväksymästä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnosta, kunnes Puolan hallitus panee täysin ja asianmukaisesti täytäntöön unionin tuomioistuimen ja kansainvälisten tuomioistuinten tuomiot, ja varmistavat, että suunnitelman arvioinnissa taataan asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten, erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisen, noudattaminen; |
| --- | --- |

—

komissio ja neuvosto pidättyvät hyväksymästä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnosta, kunnes Puolan hallitus panee täysin ja asianmukaisesti täytäntöön unionin tuomioistuimen ja kansainvälisten tuomioistuinten tuomiot, ja varmistavat, että suunnitelman arvioinnissa taataan asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten, erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisen, noudattaminen;

| — | neuvosto antaa yksiselitteisiä suosituksia, jotka eivät edellytä yksimielisyyttä, käsitelläkseen oikeusvaltion periaatteiden rikkomista Puolassa selkeän aikataulun mukaan ja toteaa SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti, että on olemassa selvä vaara, että Puola loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta, sekä laajentaa mainitun menettelyn soveltamisalaa niin, että se kattaa perusoikeudet ja demokratian; |
| --- | --- |

—

neuvosto antaa yksiselitteisiä suosituksia, jotka eivät edellytä yksimielisyyttä, käsitelläkseen oikeusvaltion periaatteiden rikkomista Puolassa selkeän aikataulun mukaan ja toteaa SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti, että on olemassa selvä vaara, että Puola loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta, sekä laajentaa mainitun menettelyn soveltamisalaa niin, että se kattaa perusoikeudet ja demokratian;

| — | komissio ja neuvosto käyttävät valtuuksiaan ja muun muassa keskeyttävät maksujen suorittamisen tai tekevät tarvittaessa rahoitusoikaisuja sovellettavan yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen mukaisesti, sillä Puolan valvontajärjestelmien tehokkaassa toiminnassa saattaa ilmetä vakavia puutteita, jotka johtuvat oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden; |
| --- | --- |

—

komissio ja neuvosto käyttävät valtuuksiaan ja muun muassa keskeyttävät maksujen suorittamisen tai tekevät tarvittaessa rahoitusoikaisuja sovellettavan yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen mukaisesti, sillä Puolan valvontajärjestelmien tehokkaassa toiminnassa saattaa ilmetä vakavia puutteita, jotka johtuvat oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden;

| — | komissio ja neuvosto keskustelevat Puolan oikeusvaltiokriisistä Euroopan parlamentin puhemiehen läsnä ollessa, muodostavat selkeän kannan ja antavat asiasta mahdollisimman tiukan yhteisen julkilausuman, jonka EU:n valtion- ja hallitusten johtajat allekirjoittavat tulevassa huippukokouksessaan 21.–22. lokakuuta 2021 ja jota koskevista jatkotoimista päätetään kiireesti seuraavassa yleisten asioiden neuvostossa; |
| --- | --- |

—

komissio ja neuvosto keskustelevat Puolan oikeusvaltiokriisistä Euroopan parlamentin puhemiehen läsnä ollessa, muodostavat selkeän kannan ja antavat asiasta mahdollisimman tiukan yhteisen julkilausuman, jonka EU:n valtion- ja hallitusten johtajat allekirjoittavat tulevassa huippukokouksessaan 21.–22. lokakuuta 2021 ja jota koskevista jatkotoimista päätetään kiireesti seuraavassa yleisten asioiden neuvostossa;

13.

korostaa, että näitä pyyntöjä ei ole tarkoitettu rangaistuksiksi Puolan kansalle vaan keinoksi palauttaa jatkuvasti heikkenevä oikeusvaltio Puolaan; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä, jotta voidaan varmistaa, että Puolan kansalaiset ja maan asukkaat eivät menetä EU:n varojen tuomia etuja nykyisen hallituksen toimien vuoksi, ja luomaan kanavia, joiden kautta komissio voi hoitaa näitä varoja suoraan lopullisille edunsaajille;

14.

panee merkille oikeudellisten asioiden valiokunnan 14. lokakuuta 2021 toimittaman äänestyksen, jossa kannatettiin kanteen esittämistä unionin tuomioistuimelle komissiota vastaan, koska tämä ei ole käynnistänyt oikeusvaltioperiaatetta koskevaa EU:n ehdollisuusmekanismia;

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja Euroopan neuvostolle.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

2

(3)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 2.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 317.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Kanne asiassa K 3/21.

8

(9)  Unionin tuomioistuimen määräys 14.7.2021, komissio v. Puola, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2021:593.

9

(10)  Perustuslakituomioistuimen tuomio 14. heinäkuuta 2021, asia P 7/20.

10

(11)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.7.2021, Euroopan komissio v. Puolan tasavalta, asia C-791/19, ECLI:EU:C:2021:596.

11

(12)  Unionin tuomioistuimen tuomio 6.10.2021, W.Ż., asia C-487/19, ECLI:EU:C:2021:798.

12

(13)  Unionin tuomioistuimen määräys 6.10.2021, Euroopan komissio v. Puolan tasavalta, asia C-204/21 R-RAP, ECLI:EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Flash-eurobarometri – Euroopan unionin tila, IPSOS, elokuu 2021.

16

(17)  Ipsosin OKO.Pressille ja Gazeta Wyborczalle 23.–25. syyskuuta 2021 tekemä kysely. Luvut ilmaistu prosentteina.

17

(18)  Kantar, 21. syyskuuta 2021.

18

(19)  Eurobarometri-tutkimus, lokakuu 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/ deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Ratkaisu asiassa K 3/21.

20

(21)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asia Xero Flor w Polsce sp.z.o.o. v. Puola.

21

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Tunisian tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 Tunisian tilanteesta (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tunisiasta ja 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n ja Tunisian vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen avaamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tunisiasta ja 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n ja Tunisian vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen avaamisesta (1),

| — | ottaa huomioon Tunisiassa 15. syyskuuta ja 6. lokakuuta 2019 pidettyjä presidentin- ja parlamenttivaaleja käsitelleen EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tunisiassa 15. syyskuuta ja 6. lokakuuta 2019 pidettyjä presidentin- ja parlamenttivaaleja käsitelleen EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Tunisian välisen assosiaatiosopimuksen sekä sen puitteissa vuosina 2019 ja 2020 järjestetyt aihekohtaiset kokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Tunisian välisen assosiaatiosopimuksen sekä sen puitteissa vuosina 2019 ja 2020 järjestetyt aihekohtaiset kokoukset,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 annetut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) johtokunnan artikla IV -konsultaation perusteella laaditut johtopäätökset Tunisiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 annetut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) johtokunnan artikla IV -konsultaation perusteella laaditut johtopäätökset Tunisiasta,

| — | ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2021 annetun yhteisen tiedonannon EU:n ja Tunisian suhteista: ”Uudistettu kumppanuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2021 annetun yhteisen tiedonannon EU:n ja Tunisian suhteista: ”Uudistettu kumppanuus”,

| — | ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-69 pääministerin ja hallituksen jäsenten tehtävien päättämisestä, 29. heinäkuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-80 maan parlamentin toimivallan keskeyttämisestä, 24. elokuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-109 parlamentin toimivallan keskeyttämiseen liittyvien poikkeustoimenpiteiden jatkamisesta ja 22. syyskuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-117 poikkeustoimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-69 pääministerin ja hallituksen jäsenten tehtävien päättämisestä, 29. heinäkuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-80 maan parlamentin toimivallan keskeyttämisestä, 24. elokuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-109 parlamentin toimivallan keskeyttämiseen liittyvien poikkeustoimenpiteiden jatkamisesta ja 22. syyskuuta 2021 annetun Tunisian presidentin asetuksen nro 2021-117 poikkeustoimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 27. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman ja hänen lausuntonsa lehdistölle Tunisissa 10. syyskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 27. heinäkuuta 2021 antaman julkilausuman ja hänen lausuntonsa lehdistölle Tunisissa 10. syyskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon Tunisian perustuslain vuodelta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tunisian perustuslain vuodelta 2014,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka osapuoli Tunisia on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka osapuoli Tunisia on,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW), jonka Tunisia ratifioi vuonna 1985 ja jota koskevat varaumansa se peruutti vuonna 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW), jonka Tunisia ratifioi vuonna 1985 ja jota koskevat varaumansa se peruutti vuonna 2014,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman 2018–2022,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Tunisia on EU:n etuoikeutettu kumppani ja painopisteenä on ollut jatkuva tuki ja avustaminen; toteaa, että vaalitarkkailuvaltuuskunnat vuosina 2011, 2014, 2018 ja 2019 vahvistivat EU:n horjumattoman tuen demokratialle Tunisiassa; ottaa huomioon, että tämänvuotinen Tunisian vallankumouksen kymmenes vuosipäivä on Tunisian demokratiakehityksen kannalta merkittävä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Tunisia on EU:n etuoikeutettu kumppani ja painopisteenä on ollut jatkuva tuki ja avustaminen; toteaa, että vaalitarkkailuvaltuuskunnat vuosina 2011, 2014, 2018 ja 2019 vahvistivat EU:n horjumattoman tuen demokratialle Tunisiassa; ottaa huomioon, että tämänvuotinen Tunisian vallankumouksen kymmenes vuosipäivä on Tunisian demokratiakehityksen kannalta merkittävä;

| B. | ottaa huomioon, että sosioekonomiselle tilanteelle on ollut ominaista laaja-alainen taloudellinen pysähtyneisyys, joka liittyy sisäiseen poliittiseen tilanteeseen, ja terveyskriisi, jossa covid-19-kuolleisuusaste on maailman toiseksi korkein; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja matkailun vähyys sekä korkea nuorisotyöttömyys ja inflaatio ovat heikentäneet Tunisian jo ennestään haurasta taloutta; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt korruptio, riittämättömät siirtymäkauden oikeusjärjestelyt ja vakavat taloudelliset ja turvallisuuteen liittyvät haasteet ovat edelleen merkittäviä esteitä Tunisian demokratian vakiintumiselle kaikilta osin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sosioekonomiselle tilanteelle on ollut ominaista laaja-alainen taloudellinen pysähtyneisyys, joka liittyy sisäiseen poliittiseen tilanteeseen, ja terveyskriisi, jossa covid-19-kuolleisuusaste on maailman toiseksi korkein; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja matkailun vähyys sekä korkea nuorisotyöttömyys ja inflaatio ovat heikentäneet Tunisian jo ennestään haurasta taloutta; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt korruptio, riittämättömät siirtymäkauden oikeusjärjestelyt ja vakavat taloudelliset ja turvallisuuteen liittyvät haasteet ovat edelleen merkittäviä esteitä Tunisian demokratian vakiintumiselle kaikilta osin;

| C. | ottaa huomioon, että tässä tilanteessa presidentti Kais Saied vetosi 25. heinäkuuta 2021 Tunisian perustuslain 80 pykälään, joka antaa presidentille valtuudet toteuttaa poikkeustoimenpiteitä valtioon kohdistuvan välittömän vaaran torjumiseksi, ja ilmoitti pääministeri Hichem Mechichin erottamisesta, parlamentin toiminnan keskeyttämisestä jatkettavissa olevaksi 30 päivän määräajaksi ja kaikkien edustajien parlamentaarisen koskemattomuuden poistamisesta; ottaa huomioon, että 24. elokuuta 2021 presidentti jatkoi parlamentin toiminnan keskeyttämisen määräaikaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tässä tilanteessa presidentti Kais Saied vetosi 25. heinäkuuta 2021 Tunisian perustuslain 80 pykälään, joka antaa presidentille valtuudet toteuttaa poikkeustoimenpiteitä valtioon kohdistuvan välittömän vaaran torjumiseksi, ja ilmoitti pääministeri Hichem Mechichin erottamisesta, parlamentin toiminnan keskeyttämisestä jatkettavissa olevaksi 30 päivän määräajaksi ja kaikkien edustajien parlamentaarisen koskemattomuuden poistamisesta; ottaa huomioon, että 24. elokuuta 2021 presidentti jatkoi parlamentin toiminnan keskeyttämisen määräaikaa;

| D. | ottaa huomioon, että Arabiemiirikuntien, Saudi-Arabian ja Egyptin hallitukset kiittivät välittömästi presidentti Saiedin aloitetta ja antoivat hänelle sanallisen tukensa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Arabiemiirikuntien, Saudi-Arabian ja Egyptin hallitukset kiittivät välittömästi presidentti Saiedin aloitetta ja antoivat hänelle sanallisen tukensa;

| E. | ottaa huomioon, että koska perustuslakituomioistuinta ei ole perustettu ja koska tämän vuoksi parlamentin jäsenet eivät voi tehdä valitusta presidentin yksipuolisesti päättämästä hätätilan jatkamisesta, josta säädetään perustuslain asiaa koskevassa pykälässä, on herännyt vakava huoli Tunisian demokratiaan siirtymisestä ja perusoikeuksista maassa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että koska perustuslakituomioistuinta ei ole perustettu ja koska tämän vuoksi parlamentin jäsenet eivät voi tehdä valitusta presidentin yksipuolisesti päättämästä hätätilan jatkamisesta, josta säädetään perustuslain asiaa koskevassa pykälässä, on herännyt vakava huoli Tunisian demokratiaan siirtymisestä ja perusoikeuksista maassa;

| F. | ottaa huomioon, että presidentti antoi 22. syyskuuta 2021 presidentin asetuksen nro 2021-117, jonka säännöksissä vahvistetaan, että asetus on säädösten hierarkiassa ylimpänä ja ensisijainen perustuslakiin nähden, mikä horjuttaa perustuslakia ja keskittää kaiken valtiovallan presidentti Kais Saiedille; ottaa huomioon, että oikeuksia ja vapauksia koskevia perustuslain säännöksiä noudatetaan ja ne taataan vain, jos ne eivät ole presidentin asetuksiin perustuvien lakien ja poikkeustoimenpiteiden vastaisia; ottaa huomioon, että presidentin asetuksen 117 mukaan presidentin päätöksiin ei voida hakea muutosta oikeusistuimessa, Tunisian korkein hallinto-oikeus ja kassaatiotuomioistuin mukaan lukien; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että presidentti antoi 22. syyskuuta 2021 presidentin asetuksen nro 2021-117, jonka säännöksissä vahvistetaan, että asetus on säädösten hierarkiassa ylimpänä ja ensisijainen perustuslakiin nähden, mikä horjuttaa perustuslakia ja keskittää kaiken valtiovallan presidentti Kais Saiedille; ottaa huomioon, että oikeuksia ja vapauksia koskevia perustuslain säännöksiä noudatetaan ja ne taataan vain, jos ne eivät ole presidentin asetuksiin perustuvien lakien ja poikkeustoimenpiteiden vastaisia; ottaa huomioon, että presidentin asetuksen 117 mukaan presidentin päätöksiin ei voida hakea muutosta oikeusistuimessa, Tunisian korkein hallinto-oikeus ja kassaatiotuomioistuin mukaan lukien;

| G. | ottaa huomioon, että valta on keskitetty presidentille rajoittamattomaksi ajaksi; ottaa huomioon, että presidentti antoi itselleen täyden lainsäädäntövallan muuttaa asetuksella lakeja, jotka koskevat poliittisia puolueita, vaaleja, oikeusjärjestelmää, ammattiyhdistyksiä ja yhdistyksiä, lehdistönvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, oikeusministeriön organisaatiota, ihmisoikeuksia ja vapauksia, henkilöoikeudellista asemaa koskevaa lakia, sisäisiä turvallisuusjoukkoja, tullia ja valtion talousarviota; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että valta on keskitetty presidentille rajoittamattomaksi ajaksi; ottaa huomioon, että presidentti antoi itselleen täyden lainsäädäntövallan muuttaa asetuksella lakeja, jotka koskevat poliittisia puolueita, vaaleja, oikeusjärjestelmää, ammattiyhdistyksiä ja yhdistyksiä, lehdistönvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, oikeusministeriön organisaatiota, ihmisoikeuksia ja vapauksia, henkilöoikeudellista asemaa koskevaa lakia, sisäisiä turvallisuusjoukkoja, tullia ja valtion talousarviota;

| H. | ottaa huomioon, että Tunisian kansalaisyhteiskunta on ilmaissut julkisesti olevansa erittäin huolissaan uusista rajoituksista, mutta presidentti Saiedin heinäkuussa toteuttamat toimet saivat merkittävää julkista tukea, mikä on osoitus suuren yleisön tyytymättömyydestä maan vakavaan sosioekonomiseen tilanteeseen ja hallituksen varsin heikkoon toimintaan; ottaa huomioon, että 18 paikallista ja kansainvälistä kansalaisjärjestöä on antanut yhteisen julkilausuman, jossa varoitetaan Tunisian demokratiatilanteesta; ottaa huomioon, että G7-ryhmä on kehottanut Tunisiaa palauttamaan perustuslaillisen järjestyksen ja käynnistämään uudelleen parlamentin toiminnan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Tunisian kansalaisyhteiskunta on ilmaissut julkisesti olevansa erittäin huolissaan uusista rajoituksista, mutta presidentti Saiedin heinäkuussa toteuttamat toimet saivat merkittävää julkista tukea, mikä on osoitus suuren yleisön tyytymättömyydestä maan vakavaan sosioekonomiseen tilanteeseen ja hallituksen varsin heikkoon toimintaan; ottaa huomioon, että 18 paikallista ja kansainvälistä kansalaisjärjestöä on antanut yhteisen julkilausuman, jossa varoitetaan Tunisian demokratiatilanteesta; ottaa huomioon, että G7-ryhmä on kehottanut Tunisiaa palauttamaan perustuslaillisen järjestyksen ja käynnistämään uudelleen parlamentin toiminnan;

| I. | ottaa huomioon, että 26. heinäkuuta 2021 Tunisian poliisi sulki Al Jazeeran toimistot Tunisissa ilman mitään selitystä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 26. heinäkuuta 2021 Tunisian poliisi sulki Al Jazeeran toimistot Tunisissa ilman mitään selitystä;

| J. | ottaa huomioon, että Tunisian kansalaisyhteiskunta on hyvin kehittynyt ja vakaa ja se on muovannut ja lujittanut merkittävästi Tunisian demokratiaan siirtymistä vuodesta 2011 lähtien ja monet aktivistit ovat vaatineet kiireellisiä uudistuksia, myös korruptionvastaisia toimia, ja toteaa, että kansallinen vuoropuhelu on yksi maan erityispiirteistä; ottaa huomioon, että lehdistönvapaus ja vapaa julkaisuoikeus ovat avoimen, vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan keskeisiä osatekijöitä; ottaa huomioon, että 26. heinäkuuta 2021 jälkeen kansalaisyhteiskuntaa ei ole otettu mukaan kansalliseen vuoropuheluun eikä sitä ole kuultu presidentti Kais Saiedin toteuttamista toimista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Tunisian kansalaisyhteiskunta on hyvin kehittynyt ja vakaa ja se on muovannut ja lujittanut merkittävästi Tunisian demokratiaan siirtymistä vuodesta 2011 lähtien ja monet aktivistit ovat vaatineet kiireellisiä uudistuksia, myös korruptionvastaisia toimia, ja toteaa, että kansallinen vuoropuhelu on yksi maan erityispiirteistä; ottaa huomioon, että lehdistönvapaus ja vapaa julkaisuoikeus ovat avoimen, vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan keskeisiä osatekijöitä; ottaa huomioon, että 26. heinäkuuta 2021 jälkeen kansalaisyhteiskuntaa ei ole otettu mukaan kansalliseen vuoropuheluun eikä sitä ole kuultu presidentti Kais Saiedin toteuttamista toimista;

| K. | ottaa huomioon, että Tunisian ammattiliittojen keskusjärjestö (UGTT) esitteli 10. syyskuuta 2021 etenemissuunnitelmansa kansallisen neuvoa-antavan komitean perustamiseksi, jotta voidaan varmistaa oikeudellinen kehys maan osallistaville sosiaalisille ja poliittisille uudistuksille, erityisesti poliittisen järjestelmän ja vaalilain uudistamiselle, sekä perustuslain muuttamiselle; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Tunisian ammattiliittojen keskusjärjestö (UGTT) esitteli 10. syyskuuta 2021 etenemissuunnitelmansa kansallisen neuvoa-antavan komitean perustamiseksi, jotta voidaan varmistaa oikeudellinen kehys maan osallistaville sosiaalisille ja poliittisille uudistuksille, erityisesti poliittisen järjestelmän ja vaalilain uudistamiselle, sekä perustuslain muuttamiselle;

| L. | ottaa huomioon, että Tunisian talous on erittäin riippuvainen ulkomaisista investoinneista, matkailusta ja tuotteiden viennistä EU:hun; ottaa huomioon, että Tunisian vaihtotase ja julkisen talouden alijäämä edellyttävät Maailmanpankin mukaan kestäviä rakenneuudistuksia; ottaa huomioon, että EU on Tunisian suurin kauppakumppani ja sen osuus Tunisian kaupasta vuonna 2020 oli 57,9 prosenttia ja että 70,9 prosenttia Tunisian viennistä suuntautui EU:hun ja sen tuonnista 48,3 prosenttia oli peräisin EU:sta; ottaa huomioon, että talous voi kukoistaa vain, jos demokratia palautetaan ja turvallisuus ja vakaus varmistetaan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Tunisian talous on erittäin riippuvainen ulkomaisista investoinneista, matkailusta ja tuotteiden viennistä EU:hun; ottaa huomioon, että Tunisian vaihtotase ja julkisen talouden alijäämä edellyttävät Maailmanpankin mukaan kestäviä rakenneuudistuksia; ottaa huomioon, että EU on Tunisian suurin kauppakumppani ja sen osuus Tunisian kaupasta vuonna 2020 oli 57,9 prosenttia ja että 70,9 prosenttia Tunisian viennistä suuntautui EU:hun ja sen tuonnista 48,3 prosenttia oli peräisin EU:sta; ottaa huomioon, että talous voi kukoistaa vain, jos demokratia palautetaan ja turvallisuus ja vakaus varmistetaan;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut Tunisian jo ennestään epävakaata tilannetta; ottaa huomioon, että terveyskriisin tehokkaisiin vastatoimiin tarvittavista happitoimituksista ja rokotteista on ollut pulaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut Tunisian jo ennestään epävakaata tilannetta; ottaa huomioon, että terveyskriisin tehokkaisiin vastatoimiin tarvittavista happitoimituksista ja rokotteista on ollut pulaa;

| N. | ottaa huomioon, että yhä useammat tunisialaiset ovat lähteneet maastaan ja joissain tapauksissa vaarantaneet henkensä ylittäessään Välimeren; ottaa huomioon, että Tunisian aivovuoto kuuluu arabimaiden suurimpiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että yhä useammat tunisialaiset ovat lähteneet maastaan ja joissain tapauksissa vaarantaneet henkensä ylittäessään Välimeren; ottaa huomioon, että Tunisian aivovuoto kuuluu arabimaiden suurimpiin;

| O. | ottaa huomioon, että EU on vuodesta 2011 lähtien panostanut voimakkaasti ja jatkuvasti Tunisian tukemiseen ja myöntänyt Tunisialle kaksi miljardia euroa avustuksina, joilla tuetaan Tunisian julkista sitoutumista demokratiaan siirtymiseen, mukaan lukien 260 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja 200 miljoonaa euroa kesäkuuhun 2021 mennessä osana makrotaloudellista rahoitusapuaan; ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 Tunisian makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta asetettiin saataville 600 miljoonan euron erä, jonka erityistavoitteena on lieventää covid-19-pandemian taloudellisia seurauksia maassa; ottaa huomioon, että kaudella 2021–2027 EU korvaa eri välineet uudella naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä (NDICI) – Globaali Eurooppa ja että demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen tehostaminen, tukeminen ja edistäminen on yksi tästä välineestä annetun EU:n ulkoisen avun päätavoitteista; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU on vuodesta 2011 lähtien panostanut voimakkaasti ja jatkuvasti Tunisian tukemiseen ja myöntänyt Tunisialle kaksi miljardia euroa avustuksina, joilla tuetaan Tunisian julkista sitoutumista demokratiaan siirtymiseen, mukaan lukien 260 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja 200 miljoonaa euroa kesäkuuhun 2021 mennessä osana makrotaloudellista rahoitusapuaan; ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 Tunisian makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta asetettiin saataville 600 miljoonan euron erä, jonka erityistavoitteena on lieventää covid-19-pandemian taloudellisia seurauksia maassa; ottaa huomioon, että kaudella 2021–2027 EU korvaa eri välineet uudella naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä (NDICI) – Globaali Eurooppa ja että demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen tehostaminen, tukeminen ja edistäminen on yksi tästä välineestä annetun EU:n ulkoisen avun päätavoitteista;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen tehostamaan toimiaan demokratian edistämiseksi vahvistettiin ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa, jonka neuvosto hyväksyi marraskuussa 2020; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen tehostamaan toimiaan demokratian edistämiseksi vahvistettiin ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa, jonka neuvosto hyväksyi marraskuussa 2020;

| Q. | ottaa huomioon, että Tunisian vuoden 2014 perustuslaissa taataan uskon- ja omantunnonvapaus; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Tunisian vuoden 2014 perustuslaissa taataan uskon- ja omantunnonvapaus;

1.

vahvistaa olevansa sitoutunut EU:n ja Tunisian väliseen etuoikeutettuun kumppanuuteen ja Tunisian demokratiaprosessiin; on kuitenkin erittäin huolissaan siitä, että presidentin asetuksella nro 2021-117 vahvistettiin vallan keskittäminen presidentille määräämättömäksi ajaksi; toteaa jälleen, että oikeusvaltioperiaatetta, perustuslakia ja lainsäädäntökehystä on kunnioitettava edelleen ja että tarvitaan hyvin toimiva ja laillinen parlamentti, koska se on kansalaisia edustava toimielin; pitää sen vuoksi valitettavana, presidentti Saied keskeytti Tunisian parlamentin toiminnan määräämättömäksi ajaksi 24. elokuuta 2021 lähtien;

2.

kehottaa palauttamaan osana kansallista vuoropuhelua valtion instituutioiden normaalin toiminnan, mukaan lukien paluu täysivaltaiseen demokratiaan ja parlamentin toiminnan uudelleen käynnistäminen mahdollisimman pian, ja ilmoittamaan selkeästä etenemissuunnitelmasta;

3.

korostaa voimakkaasti, että parlamentti on demokratian keskeinen instituutio ja välttämätön kaikkien perustuslakiuudistusten kannalta; korostaa, että koska Tunisiassa ei ole perustuslakituomioistuinta, perustuslain 80 pykälää voidaan tulkita ja soveltaa kauaskantoisesti ja estää siten parlamentin jäseniä tekemästä valitusta, jotta saataisiin oikeuden päätös parlamentin toiminnan keskeyttämisestä ja presidentin 80 pykälän nojalla toteuttamista lisätoimenpiteistä; kehottaa Tunisiaa perustamaan perustuslakituomioistuimen, jotta voidaan estää sen perustuslakia koskevat väärät tulkinnat ja väärinkäytökset;

4.

palauttaa mieliin varapuheenjohtajan / korkean edustajan kehotuksen palauttaa institutionaalinen vakaus mahdollisimman pian ja erityisesti kunnioittaa perusoikeuksia ja -vapauksia, jotka on vahvistettu Tunisian vuoden 2014 perustuslaissa, sekä pidättäytyä kaikenlaisesta väkivallasta;

5.

panee merkille Najla Bouden Ramadanin nimittämisen pääministeriksi 29. syyskuuta ja hallituksen nimittämisen 11. lokakuuta 2021; panee tyytyväisenä merkille 10 naisen nimittämisen ministereiksi;

6.

kehottaa presidenttiä harkitsemaan uudelleen kantaansa ja tukemaan aktiivisesti kaikkia toimia, joilla taataan naisten ja miesten yhtäläiset oikeudet kaikilla aloilla, erityisesti lainsäädännössä, jossa naisiin kohdistuu syrjintää perintöoikeuksien, lapsen huoltajuusoikeuksien, perheenpäälle myönnettävien oikeuksien, vanhempainvapaaoikeuden ja työntekijöiden, erityisesti kotitaloustyöntekijöiden ja naispuolisten maataloustyöntekijöiden, oikeuksien osalta;

7.

kehottaa Tunisian viranomaisia kunnioittamaan perustuslakia ja varmistamaan, että kaikkien kansalaisten perusoikeuksia kunnioitetaan; palauttaa mieliin, että perus- ja ihmisoikeudet ovat luovuttamattomia ja ehdottoman ensisijaisia, ja kehottaa palauttamaan perustuslain ensisijaisen aseman; kehottaa Tunisiaa poistamaan kuolemanrangaistuksen kokonaan;

8.

kehottaa viranomaisia välttämään oikeudellista epävarmuutta, jota aiheutuu matkustuskieltojen ja kotiarestien määräämisestä ja valtion harjoittamasta valvonnasta; pitää sotilastuomioistuinten oikeudenkäyntejä siviilejä vastaan erittäin ongelmallisina ja kehottaa palauttamaan riippumattoman oikeuslaitoksen, minkä olisi johdettava Tunisian sotilastuomioistuinten uudistamiseen, jotta sotilastuomioistuinten oikeudenkäynnit siviilejä vastaan voitaisiin lopettaa;

9.

korostaa, että perustuslakiin ja poliittiseen järjestelmään voidaan tehdä muutoksia vain perustuslain rajoissa; panee merkille, että Tunisian ihmisoikeusliitto ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat kritisoineet vallan keskittämistä presidentille; korostaa, että demokratiassa on taattava vallan tasapaino ja vallanjako;

10.

panee merkille Tunisian ammattiliittojen keskusjärjestön (UGTT), Tunisian teollisuus-, kauppa- ja käsityöjärjestön (UTICA), Tunisian ihmisoikeusliiton (LTDH) ja Tunisian lakimiesten järjestön muodostaman kansallisen vuoropuhelun kvartetin keskeisen merkityksen osallistavan kansallisen vuoropuhelun edistämisessä, josta se sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2015; kehottaa presidenttiä edistämään kansallista kehystä, jotta kaikki sidosryhmät voivat aloittaa uudelleen tehokkaan vuoropuhelun; muistuttaa Euroopan parlamentin demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän avainasemasta kansalaisyhteiskunnan ja Tunisian poliittisten johtajien välisen vuoropuhelun edistämisessä;

11.

korostaa, että maan sosioekonominen kriisi on ratkaistava kiireellisesti rakenneuudistuksilla ja -politiikoilla;

12.

vahvistaa, että EU on sitoutunut horjumattomasti tukemaan Tunisiaa finanssi- ja talouskriisin voittamisessa sekä sen tiellä kohti demokratian lujittamista entisestään; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) tehostamaan vuoropuheluaan Tunisian viranomaisten, talouden toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; korostaa, että tarvitaan vakaita ja toimivia instituutioita, jotta voidaan edistyä IMF:n pelastuslainan saamiseksi tarvittavissa rakenneuudistuksissa;

13.

korostaa, että oikeusvaltiota, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva yhteisymmärrys on EU:n ja Tunisian vahvan kumppanuuden ensisijainen perusta; kehottaa presidenttiä sallimaan riippumattomien valtion sääntelyelinten täysimääräisen ja asianmukaisen toiminnan, mukaan lukien lakien perustuslainmukaisuuden tarkistamista varten perustettu väliaikainen elin ja kansallinen korruptiontorjuntaviranomainen;

14.

on huolissaan ulkomaisesta sekaantumisesta, joka heikentää Tunisian demokratiaa;

15.

kehottaa EU:ta jatkamaan ohjelmia, joilla tuetaan suoraan Tunisian kansalaisia, ja lisäämään tarvittaessa apua nykyinen kriisi huomioon ottaen, mukaan lukien terveydenhuollon tukeminen COVAX-järjestelmän kautta, jotta maata voidaan auttaa hallitsemaan covid-19-pandemian vakavat vaikutukset;

16.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Tunisian tilannetta ja kehottaa tätä raportoimaan säännöllisesti Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnalle asianmukaisen parlamentaarisen vuoropuhelun varmistamiseksi tästä tärkeästä ja huolestuttavasta tilanteesta;

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, EUH:lle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Tunisian presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 117.

1

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoista (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan, jonka mukaan unionin sisämarkkinoiden avulla on pyrittävä Euroopan kestävään kehitykseen, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 ja 11 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklan, joissa vaaditaan sisällyttämään ympäristönsuojelu ja ihmisten terveyden suojelu unionin politiikan määrittelyyn ja toteuttamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan, jonka mukaan unionin sisämarkkinoiden avulla on pyrittävä Euroopan kestävään kehitykseen, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 ja 11 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklan, joissa vaaditaan sisällyttämään ympäristönsuojelu ja ihmisten terveyden suojelu unionin politiikan määrittelyyn ja toteuttamiseen,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2021 annetun luonnoksen komission tiedonannoksi ”Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2021 annetun luonnoksen komission tiedonannoksi ”Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle”,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö” (COM(2021)0660),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (COM(2020)0562),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP21) tehdyn Pariisin sopimuksen ja sekä Pariisissa, Ranskassa, 30. marraskuuta – 11. joulukuuta 2015 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimineen osapuolten 11. konferenssin (CMP11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP21) tehdyn Pariisin sopimuksen ja sekä Pariisissa, Ranskassa, 30. marraskuuta – 11. joulukuuta 2015 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimineen osapuolten 11. konferenssin (CMP11),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/1749 ”Energiatehokkuus etusijalle: periaatteesta käytäntöön” ja sen liitteenä olevat suuntaviivat (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/1749 ”Energiatehokkuus etusijalle: periaatteesta käytäntöön” ja sen liitteenä olevat suuntaviivat (1),

| — | ottaa huomioon komission arvion EU:n valtiontukisäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission arvion EU:n valtiontukisäännöistä,

| — | ottaa huomioon tarkistettuja ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoja koskevan julkisen kuulemisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistettuja ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoja koskevan julkisen kuulemisen,

| — | ottaa huomioon julkisen kuulemisen yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (valtiontuki) kohdennetusta tarkistuksesta: vihreää ja digitaalista siirtymää edistävää valtiontukea koskevat tarkistetut säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen kuulemisen yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (valtiontuki) kohdennetusta tarkistuksesta: vihreää ja digitaalista siirtymää edistävää valtiontukea koskevat tarkistetut säännöt,

| — | ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (2) (uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (2) (uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2002 (3),

| — | ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (4),

| — | ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoista 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoista 5. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 11. joulukuuta 2018 annetun asetuksen energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta (EU) 2018/1999 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 11. joulukuuta 2018 annetun asetuksen energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta (EU) 2018/1999 (6),

| — | ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (7) (luokitusjärjestelmäasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (7) (luokitusjärjestelmäasetus),

| — | ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (8) (Århus-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (8) (Århus-asetus),

| — | ottaa huomioon energiajärjestelmien integrointia koskevasta EU:n strategiasta 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiajärjestelmien integrointia koskevasta EU:n strategiasta 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (10),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2020” (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2020” (COM(2021)0373),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan hankkeiden valtiontukea koskevien sääntöjen olisi oltava sopivia kestävän siirtymän näkökulmasta ja oltava ilmastoa, energiaa, kiertotaloutta, saasteettomuutta ja biologista monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden ja päämäärien mukaisia; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan hankkeiden valtiontukea koskevien sääntöjen olisi oltava sopivia kestävän siirtymän näkökulmasta ja oltava ilmastoa, energiaa, kiertotaloutta, saasteettomuutta ja biologista monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden ja päämäärien mukaisia;

| B. | ottaa huomioon, että nykyisten valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (energia- ja ympäristötuen suuntaviivat) voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nykyisten valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (energia- ja ympäristötuen suuntaviivat) voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021;

| C. | katsoo, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivoja on tarkistettava laajasti ja perusteellisesti, jotta suuntaviivat olisivat täysin linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pariisin sopimuksen sekä EU:n vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivoja on tarkistettava laajasti ja perusteellisesti, jotta suuntaviivat olisivat täysin linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pariisin sopimuksen sekä EU:n vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden kanssa;

| D. | katsoo, että vankat ja avoimet valtiontukipuitteet ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää kilpailumarkkinat ja välttää kohtuuttomat ja perusteettomat markkinoiden vääristymät; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vankat ja avoimet valtiontukipuitteet ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää kilpailumarkkinat ja välttää kohtuuttomat ja perusteettomat markkinoiden vääristymät;

| E. | ottaa huomioon, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä energia-alalle ja ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä energia-alalle ja ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n kunnianhimoiset energia- ja ilmastotavoitteet asettavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät valtavia julkisia ja yksityisiä investointeja; ottaa huomioon, että toimien toteuttamatta jättäminen tällä alalla olisi kalliimpaa, koska ekologisen siirtymän aikaansaamiseksi tarkoitettujen investointien toteuttamatta jättäminen tai viivyttäminen voisi maksaa EU:lle jopa 5,6 prosenttia sen BKT:stä vuonna 2050; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n kunnianhimoiset energia- ja ilmastotavoitteet asettavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät valtavia julkisia ja yksityisiä investointeja; ottaa huomioon, että toimien toteuttamatta jättäminen tällä alalla olisi kalliimpaa, koska ekologisen siirtymän aikaansaamiseksi tarkoitettujen investointien toteuttamatta jättäminen tai viivyttäminen voisi maksaa EU:lle jopa 5,6 prosenttia sen BKT:stä vuonna 2050;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa vahvistetaan nimenomaisesti, että valtiontukisääntöjä olisi tarkistettava, jotta ne vastaisivat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita, tukisivat kustannustehokasta siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja helpottaisivat asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista ja erityisesti kaikkein saastuttavimmista polttoaineista varmistaen kuitenkin tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa vahvistetaan nimenomaisesti, että valtiontukisääntöjä olisi tarkistettava, jotta ne vastaisivat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita, tukisivat kustannustehokasta siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä ja helpottaisivat asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista ja erityisesti kaikkein saastuttavimmista polttoaineista varmistaen kuitenkin tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla;

| H. | ottaa huomioon, että luetteloa energiaintensiivisistä toimialoista, joille valtiontukea voidaan myöntää, on supistettu komission luonnoksessa ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoiksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että luetteloa energiaintensiivisistä toimialoista, joille valtiontukea voidaan myöntää, on supistettu komission luonnoksessa ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoiksi;

| I. | ottaa huomioon, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen nykyisissä suuntaviivoissa suljetaan pois alueellisiin erityispiirteisiin ja alueelliseen jakautumiseen perustuva eriytetty lähestymistapa, mikä hidastaa uusiutuvan energian tarvittavaa laajempaa käyttöä maaseudulla jäsenvaltioissa, joissa luonnonolot ovat epäyhtenäiset; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen nykyisissä suuntaviivoissa suljetaan pois alueellisiin erityispiirteisiin ja alueelliseen jakautumiseen perustuva eriytetty lähestymistapa, mikä hidastaa uusiutuvan energian tarvittavaa laajempaa käyttöä maaseudulla jäsenvaltioissa, joissa luonnonolot ovat epäyhtenäiset;

| J. | ottaa huomioon, että komissio käynnisti 7. kesäkuuta 2021 kohdennetun julkisen kuulemisen ja julkaisi luonnoksen ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoiksi; ottaa huomioon, että kuulemisjakso päättyi 2. elokuuta 2021; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio käynnisti 7. kesäkuuta 2021 kohdennetun julkisen kuulemisen ja julkaisi luonnoksen ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoiksi; ottaa huomioon, että kuulemisjakso päättyi 2. elokuuta 2021;

| K. | ottaa huomioon komission todenneen, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivojen tarkistuksella on kaksi päämotiivia eli suuntaviivojen soveltamisalan laajentaminen uusille aloille ja kaikkiin teknologioihin, joilla voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, sekä yhteensopivuussääntöjen joustavuuden lisääminen; katsoo, että yhdenmukaistaminen ja johdonmukaisuus kaiken asiaa koskevan EU:n ympäristö- ja energialainsäädännön ja yleisesti unionin säännöstön kanssa on olennaisen tärkeää; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon komission todenneen, että energia- ja ympäristötuen suuntaviivojen tarkistuksella on kaksi päämotiivia eli suuntaviivojen soveltamisalan laajentaminen uusille aloille ja kaikkiin teknologioihin, joilla voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, sekä yhteensopivuussääntöjen joustavuuden lisääminen; katsoo, että yhdenmukaistaminen ja johdonmukaisuus kaiken asiaa koskevan EU:n ympäristö- ja energialainsäädännön ja yleisesti unionin säännöstön kanssa on olennaisen tärkeää;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n saattamiseksi vastuulliselle tielle kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä EU on päättänyt vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja että komissio on ehdottanut kaiken asiaa koskevan ilmasto- ja energialainsäädännön yhdenmukaistamista vastaavasti ja ehdottanut muun muassa vuodeksi 2030 unionin tavoitteita, joilla lisätään uusiutuvien energialähteiden osuutta vähintään 40 prosentilla ja energiatehokkuutta vähintään 36 prosentilla osana 55-valmiuspakettia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n saattamiseksi vastuulliselle tielle kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä EU on päättänyt vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja että komissio on ehdottanut kaiken asiaa koskevan ilmasto- ja energialainsäädännön yhdenmukaistamista vastaavasti ja ehdottanut muun muassa vuodeksi 2030 unionin tavoitteita, joilla lisätään uusiutuvien energialähteiden osuutta vähintään 40 prosentilla ja energiatehokkuutta vähintään 36 prosentilla osana 55-valmiuspakettia;

| M. | ottaa huomioon komission todenneen, että pelkästään nämä ilmasto- ja energiatavoitteet edellyttävät 350 miljardin euron vuotuisia lisäinvestointeja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon komission todenneen, että pelkästään nämä ilmasto- ja energiatavoitteet edellyttävät 350 miljardin euron vuotuisia lisäinvestointeja;

| N. | katsoo, että valtiontukisääntöjen, erityisesti ilmastoa, energiaa ja ympäristönsuojelua koskevien sääntöjen, olisi helpotettava asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti ja etteivät ne saisi aiheuttaa tai edistää kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumisvaikutuksia tai arvottomien omaisuuserien syntymistä; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että valtiontukisääntöjen, erityisesti ilmastoa, energiaa ja ympäristönsuojelua koskevien sääntöjen, olisi helpotettava asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti ja etteivät ne saisi aiheuttaa tai edistää kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumisvaikutuksia tai arvottomien omaisuuserien syntymistä;

| O. | katsoo, että valtiontukisääntöjen olisi edistettävä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa, sillä jäsenvaltioiden on sovellettava tätä periaatetta energia-alan suunnittelussaan, politiikassaan ja investointipäätöksissään energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että valtiontukisääntöjen olisi edistettävä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa, sillä jäsenvaltioiden on sovellettava tätä periaatetta energia-alan suunnittelussaan, politiikassaan ja investointipäätöksissään energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti;

| P. | katsoo, että uudistettujen valtiontukisääntöjen olisi täytettävä tulevaisuuden vaatimukset ja niitä olisi sen vuoksi seurattava ja tarkistettava säännöllisesti; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että uudistettujen valtiontukisääntöjen olisi täytettävä tulevaisuuden vaatimukset ja niitä olisi sen vuoksi seurattava ja tarkistettava säännöllisesti;

| Q. | katsoo, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontukisääntöjen tarkistuksessa olisi edistettävä oikeudenmukaista siirtymää ja että sen tavoitteissa, mukaan lukien tarjouskilpailumenettelyjen suuntaviivat, olisi näin ollen otettava huomioon sosiaaliset näkökohdat, jotta voidaan torjua kohtuuttomia ja tahattomia sosiaalisia seurauksia ja eriarvoisuutta, kun otetaan huomioon, että 30 miljoonaa ihmistä eli 6,9 prosenttia EU:n väestöstä elää energiaköyhyydessä ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontukisääntöjen tarkistuksessa olisi edistettävä oikeudenmukaista siirtymää ja että sen tavoitteissa, mukaan lukien tarjouskilpailumenettelyjen suuntaviivat, olisi näin ollen otettava huomioon sosiaaliset näkökohdat, jotta voidaan torjua kohtuuttomia ja tahattomia sosiaalisia seurauksia ja eriarvoisuutta, kun otetaan huomioon, että 30 miljoonaa ihmistä eli 6,9 prosenttia EU:n väestöstä elää energiaköyhyydessä ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja;

| R. | katsoo, että vankat valtiontukipuitteet ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää kilpailumarkkinat, ja toteaa, että ne voivat myös toimia mahdollistavana kehyksenä, jolla tuetaan Euroopan teollisuutta siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia taloutta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vankat valtiontukipuitteet ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää kilpailumarkkinat, ja toteaa, että ne voivat myös toimia mahdollistavana kehyksenä, jolla tuetaan Euroopan teollisuutta siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia taloutta;

1.

panee tyytyväisenä merkille komission luonnoksen tiedonannoksi suuntaviivoista ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle ja sen toimet energia- ja ympäristötuen suuntaviivojen vahvistamiseksi ja ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, mihin kuuluu energia-alan irtautuminen hiilestä; pitää myönteisenä, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivojen luonnoksessa kiinnitetään enemmän huomiota ilmastonmuutoksen torjuntaan ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, ja korostaa, että tämän olisi kuljettava käsi kädessä ympäristönsuojelun ja terveyden suojelun kanssa;

2.

toteaa, että kun otetaan huomioon siirtymisestä vähemmän hiili-intensiiviseen malliin aiheutuva teknologinen muutos, valtiontukisäännöissä on oltava tietty määrä joustavuutta;

3.

palauttaa mieliin unionin ilmastotavoitteen, jonka mukaan päästöjä on vähennettävä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kuten eurooppalaisessa ilmastolaissa säädetään, ja tavoitteen saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä; toteaa, että monia ilmasto- ja energialakeja ollaan parhaillaan tarkistamassa niiden saattamiseksi vastaamaan näitä tavoitteita ja että vuodeksi 2030 ehdotettu uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite on nyt ”vähintään 40 prosenttia” ja energiatehokkuutta koskeva tavoite ”vähintään 36 prosenttia”; huomauttaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talousmalliin edellyttää merkittäviä investointeja sekä yksityiseltä että julkiselta sektorilta; korostaa, että toimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset nousevat selvästi suuremmiksi kuin kustannukset EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden täyttämisestä;

4.

katsoo, että ympäristön kannalta kestävä valtiontuki on avainasemassa EU:n ilmasto-, energia- ja ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamisen kannalta; katsoo, että komission olisi viestitettävä selkeästi, että kaiken tuen olisi oltava yhteensopivaa Pariisin sopimuksen ja EU:n vihreää siirtymää koskevien ja sosiaalisten tavoitteiden kanssa;

5.

kehottaa komissiota saattamaan eri tukiluokat eurooppalaisen ilmastolain mukaisiksi ja siten tukemaan kustannustehokasta ja oikeudenmukaista siirtymistä ilmastoneutraaliuteen ja helpottamaan asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista; korostaa, että tämän asteittaisen luopumisen yhteydessä olisi oltava mahdollista saada uusia vähemmän hiili-intensiivisiä teknologioita koskevaa tukea luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisesti ja että sitä toteutettaessa olisi johdonmukaisesti edettävä kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä;

6.

toteaa, että valtiontukea koskevien sääntöjen tavoitteena on helpottaa asteittaista luopumista fossiilisista polttoaineista; korostaa kuitenkin, että fossiilista kaasua koskeville hankkeille mahdollisesti vielä annettavan tuen olisi edistettävä kokonaispäästöjen merkittävää vähenemistä ja ehkäistävä pitkäaikaista lukkiutumista fossiilisiin polttoaineisiin huolehtimalla tulevaisuudenkestävästä suunnittelusta, esimerkkinä kaasuhankkeet, joille on asetettu sitova aikataulu niiden saattamiselle vetykäyttöön tarkoitetuiksi rakenteiksi energiainfrastruktuuria koskevan lainsäädännön mukaisesti; korostaa, että tarvitaan uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä investointeja koskevia oikeasuhteisia aikatauluja, joita on valvottava mitä tarkimmin ja joihin on sovellettava mitä tiukimpia kriteerejä;

7.

korostaa, että ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävä valtiontuki on yksi keskeisistä keskipitkän aikavälin välineistä, joilla puututaan energian hintapiikkeihin erityisesti tukemalla energiatehokkuustoimenpiteitä ja kestäviä uusiutuvia energialähteitä; katsoo, että energiatehokkuuspolitiikat ja -toimenpiteet, erityisesti rakennuksia koskevat, ovat tärkeitä haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille; on huolissaan siitä, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoja koskevassa luonnoksessa rakennusten energia- ja ympäristötehokkuuden parantamisen tukiluokka jää tavoitteista, sillä se koskee ainoastaan vähäisiä korjaustöitä; kehottaa komissiota nostamaan perusvaatimusta, jonka mukaan rakennusten primäärienergian kysyntää on vähennettävä ainakin 40 prosentilla, mikä on ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi rakennusalalla vuoteen 2050 mennessä tarvittava vähimmäistaso; kehottaa komissiota laajentamaan mahdollisuutta höllentää valtiontuen suuntaviivoja sosiaalisen asuntotuotannon ympäristötoimenpiteiden osalta kaikkialla Euroopan unionissa;

8.

kehottaa komissiota toteuttamaan riittävän yksityiskohtaisen sektoriluokituksen, jotta muilta osin tukikelpoiset yritykset eivät jäisi valtiontuen ulkopuolelle epäsuotuisan sektoriluokituksen vuoksi;

9.

korostaa, että kun otetaan huomioon 55-valmiuspaketin tavoitteet, yhä useammat alat tulevat todennäköisesti tarvitsemaan valtiontuen muodossa annettavaa julkista tukea; kehottaa komissiota laajentamaan luetteloa aloista, joille valtiontukea voidaan myöntää, vuoden 2022 suuntaviivoissa ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle, erityisesti kun on kyse energiaintensiivisille käyttäjille energiamaksujen alennusten muodossa myönnettävästä tuesta;

10.

korostaa, että EU:n ilmasto-, ympäristö-, saasteettomuus-, biodiversiteetti- ja energialainsäädäntö ja -politiikat on sisällytettävä uuteen valtiontukikehykseen samalla kun varmistetaan, että kehys pysyy ajan tasalla ja vastaa parhaillaan tarkistettavana olevaa päivitettyä ilmasto- ja energiakehystä;

11.

korostaa, että jos ei saada vahvistettua 55-valmiuspaketin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisia vankkoja valtiontukisääntöjä, EU:n teollisuuden kilpailukyvylle ja kestävyydelle voi koitua kielteisiä seurauksia, työpaikkojen luominen ja EU:n talouden elpyminen voivat vaarantua ja viime kädessä unionin ilmastoagendan vaikuttavuus voi heikentyä;

12.

korostaa, että 55-valmiuspaketin tavoitteet edellyttävät, että tietyt energiaintensiiviset alat saavat jonkin verran julkista tukea selviytyäkseen siirtymästä; kehottaa komissiota harkitsemaan energiahintojen kompensointiin oikeutettujen alojen luettelon tarkistamista;

13.

kehottaa komissiota toteuttamaan riittävän yksityiskohtaisen sektoriluokituksen, jotta muilta osin tukikelpoiset yritykset eivät jäisi valtiontuen ulkopuolelle epäsuotuisan sektoriluokituksen vuoksi;

14.

pitää myönteisinä yleisiä tavoitteita laajentaa energia- ja ympäristötuen suuntaviivojen soveltamisalaa uusille aloille, kuten puhdas liikenne, lisätä joustavuutta ja järkeistää nykyisiä sääntöjä; toteaa kuitenkin, että ilmastotoimia, ympäristönsuojelua, uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskeviin hankkeisiin myönnettävän valtiontuen suhteen on oltava kunnianhimoisempia ja että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoissa käyttöön otettaville uusille käsitteille tarvitaan selkeitä määritelmiä ja arviointimenetelmiä;

15.

korostaa, että ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoissa olisi tuettava asianmukaisesti EU:n yritysten ekologista muutosta siirryttäessä hiilineutraaliin talouteen ja samalla turvattava toipuminen covid-19-kriisistä, työpaikkojen luominen EU:ssa ja kilpailukyky;

16.

| i) | ottamalla käyttöön selkeät suojatoimet asteittaisessa luopumisessa fossiilisista polttoaineista ja niihin liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon aiemmin saadut suorat ja välilliset tuet, yritysten velvollisuudet palauttaa tuotantoalueet ennalleen sulkemisen jälkeen ja yleensä kaikki saastuttaja maksaa -periaatteen mukaiset vastuut, joita ei saa maksaa valtiontuella, toteuttamalla tällaiset suojatoimet asettamalla esimerkiksi pakolliset sulkemispäivämäärät, asettamalla tuen lopettamismenettelyn päättymispäivä ja/tai lopettamalla tuki asteittain; |
| --- | --- |

i)

ottamalla käyttöön selkeät suojatoimet asteittaisessa luopumisessa fossiilisista polttoaineista ja niihin liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon aiemmin saadut suorat ja välilliset tuet, yritysten velvollisuudet palauttaa tuotantoalueet ennalleen sulkemisen jälkeen ja yleensä kaikki saastuttaja maksaa -periaatteen mukaiset vastuut, joita ei saa maksaa valtiontuella, toteuttamalla tällaiset suojatoimet asettamalla esimerkiksi pakolliset sulkemispäivämäärät, asettamalla tuen lopettamismenettelyn päättymispäivä ja/tai lopettamalla tuki asteittain;

| ii) | vaatimalla esittämään kokonaisvaltainen vaikutustenarviointi ja vertailu energiatehokkuusvaihtoehtoihin, ja niiden ollessa riittämättömiä kestävämpiin uusiutuvan energian vaihtoehtoihin, jäljellä olevia energiatarpeita varten, jotta voidaan osoittaa, että valtiontukea myönnetään kaikkein kustannustehokkaimpaan, energiatehokkaimpaan ja kestävimpään pitkän aikavälin ratkaisuun, joka perustuu uusiutuvaan energiaan, uusimman tieteellisen tiedon ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja erityisesti energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

vaatimalla esittämään kokonaisvaltainen vaikutustenarviointi ja vertailu energiatehokkuusvaihtoehtoihin, ja niiden ollessa riittämättömiä kestävämpiin uusiutuvan energian vaihtoehtoihin, jäljellä olevia energiatarpeita varten, jotta voidaan osoittaa, että valtiontukea myönnetään kaikkein kustannustehokkaimpaan, energiatehokkaimpaan ja kestävimpään pitkän aikavälin ratkaisuun, joka perustuu uusiutuvaan energiaan, uusimman tieteellisen tiedon ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja erityisesti energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden mukaisesti;

| iii) | määrittelemällä, mitä ovat ne ”lisäkustannukset”, joihin voidaan myöntää valtiontukea kannattavien toimintojen lakkauttamisen helpottamiseksi, kuten tehtiin kilpailukyvyttömien toimintojen lakkauttamisen helpottamiseksi myönnettävän valtiontuen osalta; |
| --- | --- |

iii)

määrittelemällä, mitä ovat ne ”lisäkustannukset”, joihin voidaan myöntää valtiontukea kannattavien toimintojen lakkauttamisen helpottamiseksi, kuten tehtiin kilpailukyvyttömien toimintojen lakkauttamisen helpottamiseksi myönnettävän valtiontuen osalta;

| iv) | edellyttämällä avoimuutta fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien toimintojen lakkauttamista koskevissa suunnitelmissa ja tähän myönnettävässä tuessa; |
| --- | --- |

iv)

edellyttämällä avoimuutta fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien toimintojen lakkauttamista koskevissa suunnitelmissa ja tähän myönnettävässä tuessa;

17.

korostaa, että ilmastoneutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä edellyttää energiatehokkuustoimenpiteiden ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien kestävien teknologioiden välitöntä ja laajamittaista käyttöönottoa; korostaa, että pitkällä aikavälillä energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan tehtävät julkiset investoinnit paitsi vähentävät päästöjä myös laskevat ja vakauttavat energian hintoja, mikä vapauttaa käyttöön enemmän tuloja ja viime kädessä vahvistaa EU:n hyvinvointia ja energiaturvallisuutta; panee merkille, että luonnoksessa ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoiksi poistetaan uusiutuvien energialähteiden tukemiseen tarkoitettu tukiluokka ja saatetaan ne kilpailemaan valtiontuesta muiden vähähiilisten ja siten fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien ratkaisujen kanssa; kehottaa sen vuoksi sisällyttämään lopullisiin ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoihin uusiutuvien energialähteiden tukemista koskevan luvun sekä korostamaan siinä, että teknologiakohtaisten tukijärjestelmien olisi oltava sääntö eikä poikkeus, ja tarjoamaan siinä mahdollisuuden eriyttää tukitasoja alueellisesti, jotta uusiutuvia energialähteitä voidaan monipuolistaa ja niiden järjestelmät integroida kustannustehokkaasti alueellisella tasolla; kehottaa uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin mukaisesti laatimaan erityisen luvun, jossa on nimenomaisia säännöksiä kaikenkokoisten uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen ja pienempien toimijoiden tukemiseksi, mukaan lukien vapautus pakollisesta huutokaupasta ja/tai huutokaupasta vapauttamista koskevien kynnysarvojen merkittävä korottaminen tai pitäminen ainakin energia- ja ympäristötuen suuntaviivojen tasolla;

18.

korostaa, että sähköverkkojen rajatylittävää yhteenliitäntää koskevan 15 prosentin tavoitteen saavuttaminen, kansallisten pullonkaulojen poistaminen, uusiutuvan energian varastointikapasiteetin lisääminen sekä siirto- ja jakeluverkkojen kehittäminen älykkäämmiksi ovat toinen keskeinen keino laajentaa rajatylittävää energiaverkkojen yhteenliittämistä, mikä on välttämätöntä energian toimitusvarmuuden lisäämiseksi, epävakauden vähentämiseksi ja EU:n energiaomavaraisuuden edistämiseksi;

19.

katsoo ehdottomasti, että valtiontukisäännöissä olisi helpotettava uusien päästöttömien, kiertotalouteen perustuvien ja kestävien ratkaisujen käyttöönottoa kaikilla aloilla, erityisesti hiilestä irtautumisen suhteen vaikeilla aloilla;

20.

kehottaa sisällyttämään ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoihin energiahierarkian periaatteet, joiden mukaan energiansäästö ja energiatehokkuus ovat etusijalla, seuraavaksi tärkeintä on suora sähköistäminen uusiutuvalla energialla ja uusiutuvalla energialla toimivan lämmityksen tehostettu käyttö ja viimeisenä on muiden kestävien uusiutuvaan energiaan pohjautuvien resurssien käyttö ainoastaan käyttötarkoituksissa, joita koskevan siirtymän osalta ei ole olemassa vaihtoehtoja; kehottaa komissiota tarkistamaan energiaintensiivisille käyttäjille energiamaksujen alennusten muodossa myönnettävää tukea näiden periaatteiden perusteella varmistamalla, että tällainen tuki liittyy niiden prosessien energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin tehtäviin todellisiin investointeihin;

21.

| i) | käyttämällä periaatetta ensisijaisena lähtökohtana arvioitaessa, onko energia-alan toimenpide tarpeen, erityisesti energiantuotantoa koskevissa tukitoimenpiteissä (4.1 kohta), tuessa sähkön toimitusvarmuuden parantamiseen, etenkin kapasiteettikorvausmekanismien yhteydessä, (4.8 kohta) ja tuessa energiainfrastruktuurille (4.9 kohta); |
| --- | --- |

i)

käyttämällä periaatetta ensisijaisena lähtökohtana arvioitaessa, onko energia-alan toimenpide tarpeen, erityisesti energiantuotantoa koskevissa tukitoimenpiteissä (4.1 kohta), tuessa sähkön toimitusvarmuuden parantamiseen, etenkin kapasiteettikorvausmekanismien yhteydessä, (4.8 kohta) ja tuessa energiainfrastruktuurille (4.9 kohta);

| ii) | sisällyttämällä kyseinen periaate energiatehokkuusjärjestelmiä (esim. ensimmäisen tukiluokan – 4.1 kohta – mukaiset teknologiakohtaiset tarjouskilpailumenettelyt) ja rakennusten energia- ja ympäristötehokkuuden parantamista (4.2 kohta) tai kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevien toimenpiteiden perusteluihin; |
| --- | --- |

ii)

sisällyttämällä kyseinen periaate energiatehokkuusjärjestelmiä (esim. ensimmäisen tukiluokan – 4.1 kohta – mukaiset teknologiakohtaiset tarjouskilpailumenettelyt) ja rakennusten energia- ja ympäristötehokkuuden parantamista (4.2 kohta) tai kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevien toimenpiteiden perusteluihin;

22.

korostaa, että EU:n valtiontukisäännöillä olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä, sillä kaikki jäsenvaltiot eivät pysty tarjoamaan yhtä paljon tukea yrityksille, mikä aiheuttaa riskin markkinoiden vääristymisestä ja pirstaloitumisesta sekä maiden välisten erojen lisääntymisestä, mikä puolestaan lisäisi sosiaalisia eroja sisämarkkinoilla;

23.

kehottaa komissiota tutkimaan erittäin huolellisesti, onko ehdotetuilla muutoksilla kilpailua ja innovointia edistävä vaikutus vai aiheuttavatko ne todennäköisemmin uusia kilpailun esteitä, erityisesti pk-yrityksille; kehottaa komissiota ottamaan huomioon muutospolkujen mahdollisen kaventamisen pitkän aikavälin seuraukset;

24.

toteaa, että energiatehokkaisiin ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviin teknologioihin tehtävät investoinnit edellyttävät talouden ennustettavuutta, jotta sijoitusriskejä voidaan minimoida; kehottaa komissiota hyväksymään valtiontukiohjelmia riittävän pitkälle ajanjaksolle, jossa otetaan huomioon asiaankuuluvien hankkeiden suunnitteluun ja kehittämiseen asiaa koskevan lainsäädännön säännösten mukaisesti tarvittava aika;

25.

kehottaa komissiota varmistamaan vanhan valtiontukijärjestelmän yhteydessä jo hyväksyttyjen tukiohjelmien oikeusvarmuuden; kehottaa komissiota sisällyttämään ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontuen suuntaviivoihin uudelleentarkastelumekanismin, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja yhtenäisyys 55-valmiuspaketin lopullisten säädösten ja täytäntöönpanosäädösten kanssa;

26.

kehottaa komissiota välttämään liiallista todistustaakkaa ja perusteluvelvollisuutta uusissa suuntaviivoissa, jotta vältytään byrokratialta ja epävarmuudelta, jotka haittaisivat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toimintapoliittisia tavoitteita ja vuodelle 2030 asetettujen vähennystavoitteiden saavuttamista;

27.

korostaa, että kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen säilyttäminen ja luominen on ratkaisevan tärkeää kestävän siirtymän kannalta;

28.

kehottaa komissiota tarjoamaan mahdollisuuden poikkeukselliseen valtiontukeen tapauksissa, joissa suuntaviivat eivät kattaisi tällaista tukea mutta joissa tuettu innovointi vaikuttaa myönteisesti EU:n yhteiskuntaan tai EU:n talouteen unionin poliittisten tavoitteiden mukaisesti;

29.

on huolissaan avoimuuden puutteesta komission ja jäsenvaltioiden välisessä tietojenvaihdossa, joka koskee kansallisista valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamista ja niiden hyväksymistä sekä kriteereitä, joita käytetään arvioitaessa, ovatko kansalliset valtiontukitoimenpiteet ympäristöä, biologista monimuotoisuutta ja ilmastonsuojelua koskevien EU:n tavoitteiden ja lainsäädännön mukaisia; kehottaa komissiota korjaamaan tämän asian muun muassa ilmoittamalla menettelyvaiheiden aikataulun valtiontukirekisterissä sekä julkaisemalla ennakkoilmoitusta koskevan päätöksen ja jäsenvaltioille osoitetut kirjeet siitä, ettei ehdotettuja toimenpiteitä voida pitää valtiontukena, kehittämällä jäsenvaltioiden valtiontuki-ilmoituksissa käyttämiä malleja ja parantamalla komission suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia;

30.

muistuttaa, että Århusin yleissopimuksen valvontakomitea (ACCC) totesi 17. maaliskuuta 2021 hyväksytyssä asiassa ACCC/C/2015/128 antamissaan päätelmissä, että EU ei noudata Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa sillä perusteella, että kansalaisyhteiskunnan on tällä hetkellä mahdotonta riitauttaa komission SEUT 108 artiklan 2 kohdan nojalla tekemiä valtiontukipäätöksiä, jotka saattavat olla ristiriidassa ympäristöä koskevan EU:n lainsäädännön kanssa; kehottaa komissiota ja neuvostoa osoittamaan, että ne ovat täysin sitoutuneita oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskeviin EU:n kansainvälisiin velvoitteisiin; kehottaa komissiota täyttämään tarkistettuun Århus-asetukseen liitetyssä lausumassa esitetyn sitoumuksen siitä, että se arvioi käytettävissä olevia vaihtoehtoja ACCC:n päätelmien käsittelemiseksi vuoden 2022 loppuun mennessä, ja esittämään tarvittaessa toimenpiteitä vuoden 2023 loppuun mennessä;

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle.

---

(1)  EUVL L 350, 4.10.2021, s. 9.

1

(2)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210.

3

(4)  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125.

4

(5)  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54.

5

(6)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

6

(7)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

7

(8)  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

8

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

10

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Torstai 21. lokakuuta 2021

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

EU:n ja Taiwanin poliittiset suhteet ja yhteistyö

Euroopan parlamentin suositus 21. lokakuuta 2021 komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin vuotuiset mietinnöt yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja mietintöjen EU:n ja Taiwanin suhteita koskevat osiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin vuotuiset mietinnöt yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja mietintöjen EU:n ja Taiwanin suhteita koskevat osiot,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 perustetun EU:n ja Taiwanin teollisuuspoliittisen vuoropuhelun mekanismin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 perustetun EU:n ja Taiwanin teollisuuspoliittisen vuoropuhelun mekanismin,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n ja Taiwanin kauppasuhteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n ja Taiwanin kauppasuhteista (1),

| — | ottaa huomioon Taiwanin osallistumisen Yritys-Eurooppa-verkostoon, Euroopan klusteriyhteistyöfoorumiin ja digitaalitaloutta koskevaan vuoropuheluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taiwanin osallistumisen Yritys-Eurooppa-verkostoon, Euroopan klusteriyhteistyöfoorumiin ja digitaalitaloutta koskevaan vuoropuheluun,

| — | ottaa huomioon G7-maiden ulko- ja kehitysministereiden 5. toukokuuta 2021 antaman tiedonannon ja erityisesti sen osan, joka koskee Taiwanin merkityksellisen osallistumisen tukemista Maailman terveysjärjestön foorumeihin ja Maailman terveyskokoukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7-maiden ulko- ja kehitysministereiden 5. toukokuuta 2021 antaman tiedonannon ja erityisesti sen osan, joka koskee Taiwanin merkityksellisen osallistumisen tukemista Maailman terveysjärjestön foorumeihin ja Maailman terveyskokoukseen,

| — | ottaa huomioon kaupallisten petosten torjumiseksi tehdyt yhteistyösopimukset ja sen, että Taiwan on pannut täytäntöön verotusalan hyvää hallintotapaa koskevat kansainväliset normit vuodesta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaupallisten petosten torjumiseksi tehdyt yhteistyösopimukset ja sen, että Taiwan on pannut täytäntöön verotusalan hyvää hallintotapaa koskevat kansainväliset normit vuodesta 2017,

| — | ottaa huomioon Taiwanin menestyksekkään yhteistyön ja osallistumisen Euroopan unionin puiteohjelmiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taiwanin menestyksekkään yhteistyön ja osallistumisen Euroopan unionin puiteohjelmiin,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 perustetun EU:n ja Taiwanin välisen työelämän kysymyksiä koskevan neuvottelumekanismin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 perustetun EU:n ja Taiwanin välisen työelämän kysymyksiä koskevan neuvottelumekanismin,

| — | ottaa huomioon viisumivapauden, jonka EU on myöntänyt Taiwanin passilla matkustaville vuodesta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viisumivapauden, jonka EU on myöntänyt Taiwanin passilla matkustaville vuodesta 2011,

| — | ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetun Yhdysvaltojen ja Japanin yhteisen johtajien julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetun Yhdysvaltojen ja Japanin yhteisen johtajien julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2021 annetun Yhdysvaltojen ja Korean yhteisen johtajien julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2021 annetun Yhdysvaltojen ja Korean yhteisen johtajien julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta Intian ja Tyynenmeren alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta Intian ja Tyynenmeren alueella,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0265/2021),

| A. | ottaa huomioon, että EU ja Taiwan ovat samanmielisiä kumppaneita, joilla on yhteiset vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion arvot; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU ja Taiwan ovat samanmielisiä kumppaneita, joilla on yhteiset vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion arvot;

| B. | ottaa huomioon, että Kiinan jatkuva sotilaallinen vihamielisyys ja harmaan vyöhykkeen toimet sekä muut Taiwaniin kohdistuvat provokaation muodot, kuten vakoilu, kyberhyökkäykset ja kykyjen metsästys, ovat vakava uhka Taiwanin ja Kiinan nykyiselle tilanteelle sekä indopasifisen alueen rauhalle ja vakaudelle ja voivat johtaa tilanteen vaaralliseen kärjistymiseen; ottaa huomioon, että Taiwanin puolustusministeri Chiu Kuo-cheng totesi, että jatkuvan ja merkittävän joukkojen keskittämisen vuoksi Kiina voisi pystyä tekemään Taiwaniin ”täysimittaisen” hyökkäyksen vuoteen 2025 mennessä; ottaa huomioon, että Kiinan ja Taiwanin väliset jännitteet ovat vakavimpia 40 vuoteen Kiinan lähetettyä 1. lokakuuta 2021 alkaen Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeelle 150 sotilaslentokonetta, mukaan lukien hävittäjiä ja ydinaseiden kuljettamiseen soveltuvia pommikoneita; ottaa huomioon, että alue on EU:lle erittäin tärkeä, koska alueella on sen monia läheisiä kumppaneita ja koska siellä on myös unionin yhden jäsenvaltion eli Ranskan merentakaisia alueita; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kiinan jatkuva sotilaallinen vihamielisyys ja harmaan vyöhykkeen toimet sekä muut Taiwaniin kohdistuvat provokaation muodot, kuten vakoilu, kyberhyökkäykset ja kykyjen metsästys, ovat vakava uhka Taiwanin ja Kiinan nykyiselle tilanteelle sekä indopasifisen alueen rauhalle ja vakaudelle ja voivat johtaa tilanteen vaaralliseen kärjistymiseen; ottaa huomioon, että Taiwanin puolustusministeri Chiu Kuo-cheng totesi, että jatkuvan ja merkittävän joukkojen keskittämisen vuoksi Kiina voisi pystyä tekemään Taiwaniin ”täysimittaisen” hyökkäyksen vuoteen 2025 mennessä; ottaa huomioon, että Kiinan ja Taiwanin väliset jännitteet ovat vakavimpia 40 vuoteen Kiinan lähetettyä 1. lokakuuta 2021 alkaen Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeelle 150 sotilaslentokonetta, mukaan lukien hävittäjiä ja ydinaseiden kuljettamiseen soveltuvia pommikoneita; ottaa huomioon, että alue on EU:lle erittäin tärkeä, koska alueella on sen monia läheisiä kumppaneita ja koska siellä on myös unionin yhden jäsenvaltion eli Ranskan merentakaisia alueita;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU sitoutui käyttämään kaikkia käytettävissä olevia kanavia edistääkseen aloitteita, joilla on tarkoitus edistää vuoropuhelua, yhteistyötä ja luottamuksen rakentamista Taiwaninsalmen kahden puolen välillä; ottaa huomioon, että näitä pyrkimyksiä ei ole tähän mennessä saavutettu; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU sitoutui käyttämään kaikkia käytettävissä olevia kanavia edistääkseen aloitteita, joilla on tarkoitus edistää vuoropuhelua, yhteistyötä ja luottamuksen rakentamista Taiwaninsalmen kahden puolen välillä; ottaa huomioon, että näitä pyrkimyksiä ei ole tähän mennessä saavutettu;

| D. | ottaa huomioon, että Kiinan presidentti Xi Jinping lupasi 9. lokakuuta 2021 pyrkiä ”yhdistämiseen” Taiwanin kanssa väitetysti rauhanomaisin keinoin, mutta varoitti, että sen suurimpana esteenä ovat ”Taiwanin itsenäisyysjoukot”; ottaa huomioon, että Kiinan sotaa lietsovat lausunnot ja toimet asettavat vakavasti kyseenalaiseksi tällaisen rauhanomaisen lähestymistavan; ottaa huomioon, että Taipeissa sijaitsevan kansallisen Chengchi-yliopiston vaalitutkimuskeskuksen heinäkuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen mukaan vain 1,5 prosenttia taiwanilaisista kannattaa yhdistymistä Manner-Kiinaan mahdollisimman pian, kun taas ylivoimainen enemmistö kannattaa vallitsevan tilanteen säilyttämistä ainakin lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kiinan presidentti Xi Jinping lupasi 9. lokakuuta 2021 pyrkiä ”yhdistämiseen” Taiwanin kanssa väitetysti rauhanomaisin keinoin, mutta varoitti, että sen suurimpana esteenä ovat ”Taiwanin itsenäisyysjoukot”; ottaa huomioon, että Kiinan sotaa lietsovat lausunnot ja toimet asettavat vakavasti kyseenalaiseksi tällaisen rauhanomaisen lähestymistavan; ottaa huomioon, että Taipeissa sijaitsevan kansallisen Chengchi-yliopiston vaalitutkimuskeskuksen heinäkuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen mukaan vain 1,5 prosenttia taiwanilaisista kannattaa yhdistymistä Manner-Kiinaan mahdollisimman pian, kun taas ylivoimainen enemmistö kannattaa vallitsevan tilanteen säilyttämistä ainakin lyhyellä aikavälillä;

| E. | ottaa huomioon, että Taiwanin toimet koronaviruksen leviämisen estämiseksi kuuluvat maailman tehokkaimpien joukkoon; ottaa huomioon, että Taiwanin pyrkimykset edistää aktiivisesti eri rintamilla kansainvälisen yhteisön yhteistä etua pandemiatilanteessa muun muassa lukuisten kansainvälisten tutkimusten avulla ovat konkreettinen esimerkki Taiwanin toimimisesta kumppanina ja todiste siitä, että Taiwania olisi kohdeltava kumppanina; ottaa huomioon, että tämä osoittaa Taiwanin pystyvän antamaan kansainväliselle yhteisölle yhtä arvokkaan panoksen aikamme moniin muihin haasteisiin vastaamisessa; ottaa huomioon, että covid-19-tartuntojen viimeaikainen äkillinen lisääntyminen, rokotteiden puute ja Kiinan puuttuminen Taiwanin pyrkimyksiin hankkia niitä suoraan herättävät vakavaa huolta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Taiwanin toimet koronaviruksen leviämisen estämiseksi kuuluvat maailman tehokkaimpien joukkoon; ottaa huomioon, että Taiwanin pyrkimykset edistää aktiivisesti eri rintamilla kansainvälisen yhteisön yhteistä etua pandemiatilanteessa muun muassa lukuisten kansainvälisten tutkimusten avulla ovat konkreettinen esimerkki Taiwanin toimimisesta kumppanina ja todiste siitä, että Taiwania olisi kohdeltava kumppanina; ottaa huomioon, että tämä osoittaa Taiwanin pystyvän antamaan kansainväliselle yhteisölle yhtä arvokkaan panoksen aikamme moniin muihin haasteisiin vastaamisessa; ottaa huomioon, että covid-19-tartuntojen viimeaikainen äkillinen lisääntyminen, rokotteiden puute ja Kiinan puuttuminen Taiwanin pyrkimyksiin hankkia niitä suoraan herättävät vakavaa huolta;

| F. | ottaa huomioon, että EU on Taiwaniin tehtyjen suorien ulkomaisten investointien suurin lähde ja EU:n tekemien investointien kokonaisarvo vuoteen 2019 saakka oli 48 miljardia euroa ja EU:n osuus Taiwaniin tehdyistä suorista ulkomaisista investoinneista on 31 prosenttia; ottaa huomioon, että Taiwanin suorien ulkomaisten investointien lisäämiseen EU:ssa on huomattavasti mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Taiwan hallitsee puolijohteiden valmistusmarkkinoita, sillä sen tuottajat valmistavat noin 50 prosenttia maailman puolijohteista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU on Taiwaniin tehtyjen suorien ulkomaisten investointien suurin lähde ja EU:n tekemien investointien kokonaisarvo vuoteen 2019 saakka oli 48 miljardia euroa ja EU:n osuus Taiwaniin tehdyistä suorista ulkomaisista investoinneista on 31 prosenttia; ottaa huomioon, että Taiwanin suorien ulkomaisten investointien lisäämiseen EU:ssa on huomattavasti mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Taiwan hallitsee puolijohteiden valmistusmarkkinoita, sillä sen tuottajat valmistavat noin 50 prosenttia maailman puolijohteista;

| G. | ottaa huomioon, että Taiwanin sijainti, sen kriittinen rooli globaaleissa korkean teknologian toimitusketjuissa ja sen demokraattinen elämäntapa tekevät maasta strategisesti tärkeän Euroopan demokratioille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Taiwanin sijainti, sen kriittinen rooli globaaleissa korkean teknologian toimitusketjuissa ja sen demokraattinen elämäntapa tekevät maasta strategisesti tärkeän Euroopan demokratioille;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n ja Taiwanin kahdenvälisen kaupan kokonaisarvo oli 51 miljardia euroa vuonna 2019 ja Taiwan oli EU:n viidenneksi suurin kauppakumppani Aasiassa ja sen 15. suurin kauppakumppani koko maailmassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n ja Taiwanin kahdenvälisen kaupan kokonaisarvo oli 51 miljardia euroa vuonna 2019 ja Taiwan oli EU:n viidenneksi suurin kauppakumppani Aasiassa ja sen 15. suurin kauppakumppani koko maailmassa;

| 1. | suosittaa komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja komissiolle, että






  a) | toimitaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niin, että tiivistetään EU:n ja Taiwanin poliittisia suhteita ja pyritään kokonaisvaltaiseen ja tehostettuun kumppanuuteen EU:n yhden Kiinan politiikan mukaisesti; pidetään Taiwania Intian ja Tyynenmeren alueen keskeisenä kumppanina ja demokraattisena liittolaisena perustuen sen omiin ansioihin vahvana demokratiana ja teknisesti edistyneenä taloutena, joka voisi edistää sääntöihin perustuvan järjestyksen ylläpitämistä suurvaltojen kilpailun kiristyessä; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

toimitaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niin, että tiivistetään EU:n ja Taiwanin poliittisia suhteita ja pyritään kokonaisvaltaiseen ja tehostettuun kumppanuuteen EU:n yhden Kiinan politiikan mukaisesti; pidetään Taiwania Intian ja Tyynenmeren alueen keskeisenä kumppanina ja demokraattisena liittolaisena perustuen sen omiin ansioihin vahvana demokratiana ja teknisesti edistyneenä taloutena, joka voisi edistää sääntöihin perustuvan järjestyksen ylläpitämistä suurvaltojen kilpailun kiristyessä;

| b) | käynnistetään kiireellisesti vaikutustenarviointi, julkinen kuuleminen ja selvitystyö Taiwanin viranomaisten kanssa kahdenvälisestä investointisopimuksesta, jotta voidaan valmistella neuvotteluja kahdenvälisten taloussuhteiden syventämisestä, sillä tällainen kahdenvälinen investointisopimus johtaisi siihen, että eurooppalaiset sijoittajat ja Taiwanin tuottajat helpottavat niin sanottua omaa sisältöä koskevia vaatimuksia; muistutetaan alueellisen dynamiikan yhteydessä EU:n ja Taiwanin kauppa- ja taloussuhteiden tärkeydestä muun muassa monenvälisyyteen ja WTO:hon, teknologiaan ja kansanterveyteen liittyvissä kysymyksissä sekä kriittisiä tarvikkeita, kuten puolijohteita, koskevassa keskeisessä yhteistyössä; kannustetaan Taiwania lisäämään investointeja EU:ssa ja pannaan merkille, että Taiwan on WTO:n täysjäsen; |
| --- | --- |

b)

käynnistetään kiireellisesti vaikutustenarviointi, julkinen kuuleminen ja selvitystyö Taiwanin viranomaisten kanssa kahdenvälisestä investointisopimuksesta, jotta voidaan valmistella neuvotteluja kahdenvälisten taloussuhteiden syventämisestä, sillä tällainen kahdenvälinen investointisopimus johtaisi siihen, että eurooppalaiset sijoittajat ja Taiwanin tuottajat helpottavat niin sanottua omaa sisältöä koskevia vaatimuksia; muistutetaan alueellisen dynamiikan yhteydessä EU:n ja Taiwanin kauppa- ja taloussuhteiden tärkeydestä muun muassa monenvälisyyteen ja WTO:hon, teknologiaan ja kansanterveyteen liittyvissä kysymyksissä sekä kriittisiä tarvikkeita, kuten puolijohteita, koskevassa keskeisessä yhteistyössä; kannustetaan Taiwania lisäämään investointeja EU:ssa ja pannaan merkille, että Taiwan on WTO:n täysjäsen;

| c) | ilmaistaan vakava huoli Kiinan jatkuvasta sotilaallisesta vihamielisyydestä Taiwania kohtaan ja siihen kohdistuvasta painostuksesta, erityisesti siten, että Kiina investoi huomattavasti sotilaallisiin voimavaroihin, pitää hyökkäysharjoituksia ja loukkaa toistuvasti Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykettä; kehotetaan Kiinaa lopettamaan välittömästi tunkeutumiset Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeelle, erityisesti kun otetaan huomioon, että 1.-4. lokakuuta 2021 kirjattiin noin 150 lentokoneiden, mukaan lukien hävittäjien, tunkeutumista vyöhykkeelle; paheksutaan lisäksi Kiinan terävää kielenkäyttöä, jolla ilmaistaan Kiinan ilmeisen ristiriitainen aikomus liittää Taiwan Kiinan kommunistisen puolueen totalitaarisen hallinnon alaisuuteen väittäen samalla, että Taiwanin kanssa pyritään kehittämään rauhanomaisia suhteita, ja vaaditaan, että maiden välisiin suhteisiin ei saa tehdä mitään muutoksia yksipuolisesti eikä Taiwanin kansalaisten tahdon vastaisesti; kehotetaan EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan ennakoivan roolin, kun ne pyrkivät samanmielisten kansainvälisten kumppanien kanssa säilyttämään rauhan ja vakauden Taiwaninsalmessa, ja vakiinnuttamaan kumppanuuden Taiwanin demokraattisen hallituksen kanssa; |
| --- | --- |

c)

ilmaistaan vakava huoli Kiinan jatkuvasta sotilaallisesta vihamielisyydestä Taiwania kohtaan ja siihen kohdistuvasta painostuksesta, erityisesti siten, että Kiina investoi huomattavasti sotilaallisiin voimavaroihin, pitää hyökkäysharjoituksia ja loukkaa toistuvasti Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykettä; kehotetaan Kiinaa lopettamaan välittömästi tunkeutumiset Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeelle, erityisesti kun otetaan huomioon, että 1.-4. lokakuuta 2021 kirjattiin noin 150 lentokoneiden, mukaan lukien hävittäjien, tunkeutumista vyöhykkeelle; paheksutaan lisäksi Kiinan terävää kielenkäyttöä, jolla ilmaistaan Kiinan ilmeisen ristiriitainen aikomus liittää Taiwan Kiinan kommunistisen puolueen totalitaarisen hallinnon alaisuuteen väittäen samalla, että Taiwanin kanssa pyritään kehittämään rauhanomaisia suhteita, ja vaaditaan, että maiden välisiin suhteisiin ei saa tehdä mitään muutoksia yksipuolisesti eikä Taiwanin kansalaisten tahdon vastaisesti; kehotetaan EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan ennakoivan roolin, kun ne pyrkivät samanmielisten kansainvälisten kumppanien kanssa säilyttämään rauhan ja vakauden Taiwaninsalmessa, ja vakiinnuttamaan kumppanuuden Taiwanin demokraattisen hallituksen kanssa;

| d) | ilmaistaan vakava huoli tilanteesta Itä- ja Etelä-Kiinan merellä ja vastustetaan jyrkästi kaikkia yksipuolisia pyrkimyksiä muuttaa vallitsevaa tilannetta ja lisätä jännitteitä; korostetaan jälleen, että on tärkeää noudattaa kansainvälistä oikeutta ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta (UNCLOS) ja sen määräyksiä, jotka koskevat velvollisuutta ratkaista riidat rauhanomaisin keinoin ja säilyttää merenkulun ja ylilentojen vapaus; |
| --- | --- |

d)

ilmaistaan vakava huoli tilanteesta Itä- ja Etelä-Kiinan merellä ja vastustetaan jyrkästi kaikkia yksipuolisia pyrkimyksiä muuttaa vallitsevaa tilannetta ja lisätä jännitteitä; korostetaan jälleen, että on tärkeää noudattaa kansainvälistä oikeutta ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta (UNCLOS) ja sen määräyksiä, jotka koskevat velvollisuutta ratkaista riidat rauhanomaisin keinoin ja säilyttää merenkulun ja ylilentojen vapaus;

| e) | ilmaistaan vakava huoli Kiinan kyvystä tehdä täysimittainen hyökkäys Taiwaniin vuoteen 2025 mennessä; tuomitaan jyrkästi Kiinan 1. lokakuuta 2021 aloittama Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeen ennennäkemätön loukkaaminen, johon osallistui 150 sotilaslentokonetta, mukaan lukien hävittäjiä ja ydinaseiden kuljettamiseen soveltuvia pommikoneita; todetaan, että Kiinan viimeaikaiset sotilaalliset provokaatiot asettavat kyseenalaiseksi Kiinan pitkän aikavälin aikomukset pyrkiä rauhanomaiseen ratkaisuun; |
| --- | --- |

e)

ilmaistaan vakava huoli Kiinan kyvystä tehdä täysimittainen hyökkäys Taiwaniin vuoteen 2025 mennessä; tuomitaan jyrkästi Kiinan 1. lokakuuta 2021 aloittama Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeen ennennäkemätön loukkaaminen, johon osallistui 150 sotilaslentokonetta, mukaan lukien hävittäjiä ja ydinaseiden kuljettamiseen soveltuvia pommikoneita; todetaan, että Kiinan viimeaikaiset sotilaalliset provokaatiot asettavat kyseenalaiseksi Kiinan pitkän aikavälin aikomukset pyrkiä rauhanomaiseen ratkaisuun;

| f) | muistutetaan, että rauhan ja vakauden ylläpitäminen Intian ja Tyynenmeren alueella on EU:n ja sen jäsenvaltioiden keskeinen etu; korostetaan, että sotilaallinen konflikti Taiwaninsalmessa ei aiheuttaisi ainoastaan merkittäviä talouden häiriöitä, jotka vaikuttaisivat Euroopan etuihin, vaan heikentäisi vakavasti myös sääntöihin perustuvaa järjestystä alueella sekä demokraattista hallintotapaa, jonka ytimessä ovat ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio; |
| --- | --- |

f)

muistutetaan, että rauhan ja vakauden ylläpitäminen Intian ja Tyynenmeren alueella on EU:n ja sen jäsenvaltioiden keskeinen etu; korostetaan, että sotilaallinen konflikti Taiwaninsalmessa ei aiheuttaisi ainoastaan merkittäviä talouden häiriöitä, jotka vaikuttaisivat Euroopan etuihin, vaan heikentäisi vakavasti myös sääntöihin perustuvaa järjestystä alueella sekä demokraattista hallintotapaa, jonka ytimessä ovat ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio;

| g) | muistutetaan, että EU antaa paljon arvoa turvallisuudelle Taiwaninsalmessa ja että Euroopan vaurauden ja Aasian turvallisuuden välillä on suora yhteys, minkä vuoksi mahdollisen konfliktin laajentuessa seuraukset Euroopalle ulottuisivat paljon talouden alaa laajemmalle; tuodaan julki, että Kiinan toimilla Taiwania vastaan ja Etelä-Kiinan merellä on seurauksia EU:n ja Kiinan suhteisiin; |
| --- | --- |

g)

muistutetaan, että EU antaa paljon arvoa turvallisuudelle Taiwaninsalmessa ja että Euroopan vaurauden ja Aasian turvallisuuden välillä on suora yhteys, minkä vuoksi mahdollisen konfliktin laajentuessa seuraukset Euroopalle ulottuisivat paljon talouden alaa laajemmalle; tuodaan julki, että Kiinan toimilla Taiwania vastaan ja Etelä-Kiinan merellä on seurauksia EU:n ja Kiinan suhteisiin;

| h) | ilmaistaan huoli Taiwaniin liittyvästä Kiinan lainsäädännöstä ja korostetaan, että Hongkongia koskevan kansallisen turvallisuuslain käyttöönotto on tehnyt vuoden 2005 valtiosta irtaantumisen kieltävän lain vaatimuksesta, jonka mukaan Taiwanille myönnetään laaja autonomia yhdistymisen tapauksessa, täysin epäluotettavan; |
| --- | --- |

h)

ilmaistaan huoli Taiwaniin liittyvästä Kiinan lainsäädännöstä ja korostetaan, että Hongkongia koskevan kansallisen turvallisuuslain käyttöönotto on tehnyt vuoden 2005 valtiosta irtaantumisen kieltävän lain vaatimuksesta, jonka mukaan Taiwanille myönnetään laaja autonomia yhdistymisen tapauksessa, täysin epäluotettavan;

| i) | korostetaan, että on tärkeää edistää edelleen EU:n ja Taiwanin kumppanuutta ja yhteistyötä kaikilla tasoilla, erityisesti kun otetaan huomioon Kiinan jatkuvat provokaatiot ja sotavoimien keskittäminen; painotetaan erityisesti, että Euroopan parlamentilla voi olla johtava rooli, kun on määritettävä alat, joilla tarvitaan lisää yhteistyötä, tunnistettava ja tuomittava selvästi Kiinan provokaatiot ja osoitettava solidaarisuutta Taiwania kohtaan; |
| --- | --- |

i)

korostetaan, että on tärkeää edistää edelleen EU:n ja Taiwanin kumppanuutta ja yhteistyötä kaikilla tasoilla, erityisesti kun otetaan huomioon Kiinan jatkuvat provokaatiot ja sotavoimien keskittäminen; painotetaan erityisesti, että Euroopan parlamentilla voi olla johtava rooli, kun on määritettävä alat, joilla tarvitaan lisää yhteistyötä, tunnistettava ja tuomittava selvästi Kiinan provokaatiot ja osoitettava solidaarisuutta Taiwania kohtaan;

| j) | kannatetaan voimakkaasti Taiwanin merkityksellistä osallistumista tarkkailijana kansainvälisten elinten, kuten Maailman terveysjärjestön (WHO), Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO), Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, kokouksiin, mekanismeihin ja toimintaan; kehotetaan jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä tukemaan kansainvälisiä aloitteita, joissa vaaditaan Taiwanin osallistumista kansainvälisiin järjestöihin; pidetään jälleen myönteisenä Taiwanin proaktiivista yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa otettaessa oppia covid-19-pandemiasta ja etsittäessä parhaita tapoja vastata siihen, ja korostetaan, että tämä tapaus on osoittanut, että Taiwanin osallistuminen WHO:hon toisi lisäarvoa kaikkien sen jäsenten kansalaisten terveydelle ja hyvinvoinnille; |
| --- | --- |

j)

kannatetaan voimakkaasti Taiwanin merkityksellistä osallistumista tarkkailijana kansainvälisten elinten, kuten Maailman terveysjärjestön (WHO), Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO), Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, kokouksiin, mekanismeihin ja toimintaan; kehotetaan jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä tukemaan kansainvälisiä aloitteita, joissa vaaditaan Taiwanin osallistumista kansainvälisiin järjestöihin; pidetään jälleen myönteisenä Taiwanin proaktiivista yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa otettaessa oppia covid-19-pandemiasta ja etsittäessä parhaita tapoja vastata siihen, ja korostetaan, että tämä tapaus on osoittanut, että Taiwanin osallistuminen WHO:hon toisi lisäarvoa kaikkien sen jäsenten kansalaisten terveydelle ja hyvinvoinnille;

| k) | kannustetaan lisäämään taloutta koskevia, tieteellisiä, kulttuurisia, poliittisia ja ihmisten välisiä keskusteluja, kokouksia ja yhteistyötä EU:n ja Taiwanin välillä sekä keskusteluja jäsenvaltioiden edustajien osallistuessa, myös korkeimmalla tasolla, jotta voidaan ottaa täysin huomioon EU:n ja Taiwanin dynaaminen, monitahoinen ja tiivis yhteistyö samanmielisinä kumppaneina; tuomitaan kosto- ja painostusuhkaukset, joita Kiina osoitti Tšekin senaatin puhemiestä Miloš Vystrčiliä kohtaan tämän Taiwanin-vierailun yhteydessä elokuussa 2020, ja todetaan, että Tšekin tasavallalla ja muilla suvereeneilla valtioilla on oikeus kehittää taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä Taiwanin kanssa; |
| --- | --- |

k)

kannustetaan lisäämään taloutta koskevia, tieteellisiä, kulttuurisia, poliittisia ja ihmisten välisiä keskusteluja, kokouksia ja yhteistyötä EU:n ja Taiwanin välillä sekä keskusteluja jäsenvaltioiden edustajien osallistuessa, myös korkeimmalla tasolla, jotta voidaan ottaa täysin huomioon EU:n ja Taiwanin dynaaminen, monitahoinen ja tiivis yhteistyö samanmielisinä kumppaneina; tuomitaan kosto- ja painostusuhkaukset, joita Kiina osoitti Tšekin senaatin puhemiestä Miloš Vystrčiliä kohtaan tämän Taiwanin-vierailun yhteydessä elokuussa 2020, ja todetaan, että Tšekin tasavallalla ja muilla suvereeneilla valtioilla on oikeus kehittää taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä Taiwanin kanssa;

| l) | tuetaan edelleen Taiwanin sisällyttämistä EU:n indopasifisen alueen strategiaan; suhtaudutaan myönteisesti komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan äskettäin julkaisemaan EU:n yhteistyöstrategiaan indopasifisella alueella, jossa todetaan, että Kiinan merkittävä sotavoimien keskittäminen on lisännyt jännitteitä alueen kriisipesäkkeissä, kuten Etelä-Kiinan ja Itä-Kiinan merillä, sekä Taiwanin salmessa, ja vahvistetaan, että on olennaisen tärkeää, että EU vahvistaa yhteistyötä alueellisten kumppanien kanssa rauhan, vakauden ja vaurauden varmistamiseksi salmen molemmilla puolilla; kehotetaan EU:ta tekemään indopasifisen alueen yhteistyöstrategiansa avulla jatkossakin tiivistä yhteistyötä muiden samanmielisten kumppanien kanssa Kiinan määrätietoiseen asenteeseen puuttumiseksi alueella ja sääntöihin perustuvan järjestyksen vahvistamiseksi, kun otetaan huomioon EU:n omat edut alueella; |
| --- | --- |

l)

tuetaan edelleen Taiwanin sisällyttämistä EU:n indopasifisen alueen strategiaan; suhtaudutaan myönteisesti komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan äskettäin julkaisemaan EU:n yhteistyöstrategiaan indopasifisella alueella, jossa todetaan, että Kiinan merkittävä sotavoimien keskittäminen on lisännyt jännitteitä alueen kriisipesäkkeissä, kuten Etelä-Kiinan ja Itä-Kiinan merillä, sekä Taiwanin salmessa, ja vahvistetaan, että on olennaisen tärkeää, että EU vahvistaa yhteistyötä alueellisten kumppanien kanssa rauhan, vakauden ja vaurauden varmistamiseksi salmen molemmilla puolilla; kehotetaan EU:ta tekemään indopasifisen alueen yhteistyöstrategiansa avulla jatkossakin tiivistä yhteistyötä muiden samanmielisten kumppanien kanssa Kiinan määrätietoiseen asenteeseen puuttumiseksi alueella ja sääntöihin perustuvan järjestyksen vahvistamiseksi, kun otetaan huomioon EU:n omat edut alueella;

| m) | hyväksytään jatkossakin aloitteita, joilla parannetaan kahdenvälisiä taloussuhteita ja ihmisten, erityisesti nuorten, välisiä yhteyksiä ja myös tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, urheilun, kulttuurin ja koulutuksen sekä kaupunkien välisten ja alueiden välisten kumppanuuksien yhteydessä; annetaan tunnustusta Euroopan ja Taiwanin kaupunkien nykyisille ystävyyskaupunkikumppanuuksille ja kannustetaan kaupunkidiplomatiaa keinona auttaa Taiwania osallistumaan kansainvälisiin aloitteisiin, joiden avulla Taiwan voisi sivuuttaa Kiinan yritykset lisätä entisestään Taiwanin diplomaattista eristämistä; |
| --- | --- |

m)

hyväksytään jatkossakin aloitteita, joilla parannetaan kahdenvälisiä taloussuhteita ja ihmisten, erityisesti nuorten, välisiä yhteyksiä ja myös tiedemaailman, kansalaisyhteiskunnan, urheilun, kulttuurin ja koulutuksen sekä kaupunkien välisten ja alueiden välisten kumppanuuksien yhteydessä; annetaan tunnustusta Euroopan ja Taiwanin kaupunkien nykyisille ystävyyskaupunkikumppanuuksille ja kannustetaan kaupunkidiplomatiaa keinona auttaa Taiwania osallistumaan kansainvälisiin aloitteisiin, joiden avulla Taiwan voisi sivuuttaa Kiinan yritykset lisätä entisestään Taiwanin diplomaattista eristämistä;

| n) | kannustetaan Euroopan ja Taiwanin media-alan yhteistyötä, jotta voidaan monipuolistaa kiinankielistä mediaympäristöä EU:ssa ja tarjota vaihtoehto Kiinan kansantasavallan valvomille tiedotusvälineille; |
| --- | --- |

n)

kannustetaan Euroopan ja Taiwanin media-alan yhteistyötä, jotta voidaan monipuolistaa kiinankielistä mediaympäristöä EU:ssa ja tarjota vaihtoehto Kiinan kansantasavallan valvomille tiedotusvälineille;

| o) | kannustetaan EU:ta ja jäsenvaltioita auttamaan lisäämään Euroopassa tietoisuutta Taiwaninsalmen tilanteesta sekä Taiwanin ja Kiinan suhteiden monimutkaisuudesta perustamalla ja rahoittamalla erityisiä ohjelmia ja koko yhteiskuntaa koskevaa tutkimusta; korostetaan, että on tärkeää investoida osallistavaan keskusteluun kaikissa jäsenvaltioissa ja selittää suurelle yleisölle Euroopassa riskejä, joita aiheutuu autoritaarisuuden etenemisestä Intian ja Tyynenmeren alueella Kiinan määrätietoisen asenteen ja sen demokratian heikentämistä erityisesti Taiwanissa koskevien pyrkimysten myötä, sekä vaikutuksia, joita tällaisten uhkien käsittelemättä jättäminen aiheuttaisi demokratioille kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

o)

kannustetaan EU:ta ja jäsenvaltioita auttamaan lisäämään Euroopassa tietoisuutta Taiwaninsalmen tilanteesta sekä Taiwanin ja Kiinan suhteiden monimutkaisuudesta perustamalla ja rahoittamalla erityisiä ohjelmia ja koko yhteiskuntaa koskevaa tutkimusta; korostetaan, että on tärkeää investoida osallistavaan keskusteluun kaikissa jäsenvaltioissa ja selittää suurelle yleisölle Euroopassa riskejä, joita aiheutuu autoritaarisuuden etenemisestä Intian ja Tyynenmeren alueella Kiinan määrätietoisen asenteen ja sen demokratian heikentämistä erityisesti Taiwanissa koskevien pyrkimysten myötä, sekä vaikutuksia, joita tällaisten uhkien käsittelemättä jättäminen aiheuttaisi demokratioille kaikkialla maailmassa;

| p) | edistetään vuoropuhelua ja yhteistyötä Taiwanin kanssa kaikilla teollisuuden aloilla ja toimitusketjuissa, erityisesti kehittymässä olevilla teollisuudenaloilla ja strategisesti tärkeillä teollisuudenaloilla, kuten sähköajoneuvojen, robotiikan ja älykkään valmistuksen aloilla sekä puolijohdeteknologioissa; |
| --- | --- |

p)

edistetään vuoropuhelua ja yhteistyötä Taiwanin kanssa kaikilla teollisuuden aloilla ja toimitusketjuissa, erityisesti kehittymässä olevilla teollisuudenaloilla ja strategisesti tärkeillä teollisuudenaloilla, kuten sähköajoneuvojen, robotiikan ja älykkään valmistuksen aloilla sekä puolijohdeteknologioissa;

| q) | tuetaan edelleen sellaisten aloitteiden lujittamista, joiden avulla EU voi solmia kumppanuuksia Taiwanin kanssa tieto- ja viestintätekniikan, bioteknologian, terveyden ja turvallisuuden aloilla, ja tehdä konkreettista yhteistyötä ja laatia aloitteita EU:n yhteyksiä koskevan strategian ja Taiwanin uuden etelään suuntautuvan politiikan välille; tuetaan voimakkaasti kumppanuuden tehostamista puolijohdealalla; |
| --- | --- |

q)

tuetaan edelleen sellaisten aloitteiden lujittamista, joiden avulla EU voi solmia kumppanuuksia Taiwanin kanssa tieto- ja viestintätekniikan, bioteknologian, terveyden ja turvallisuuden aloilla, ja tehdä konkreettista yhteistyötä ja laatia aloitteita EU:n yhteyksiä koskevan strategian ja Taiwanin uuden etelään suuntautuvan politiikan välille; tuetaan voimakkaasti kumppanuuden tehostamista puolijohdealalla;

| r) | tunnustetaan Taiwanin keskeinen rooli strategisilla teollisuudenaloilla, kuten viidennen sukupolven viestintäinfrastruktuurissa (5G), sillä se on maailman suurin mikropiirien tilausvalmistaja ja johtava puolijohteiden valmistaja; korostetaan, että tulevaisuudessa mikrosiruilla on keskeinen rooli maailmanjärjestyksen muovaamisessa ja että se, joka hallitsee mikrosirujen suunnittelua ja valmistusta, näyttää suunnan 2000-luvulla; muistutetaan, että pandemian aiheuttama maailmanlaajuisten toimitusketjujen häiriö on asettanut Taiwanin teknologisen kehityksen keskipisteeseen ja saanut myös EU:n ymmärtämään oman haavoittuvuutensa, mikä korostaa kiireellistä tarvetta pohtia, miten sen riippuvuutta ulkoisista toimijoista vähennetään; kehotetaan siksi lisäämään yhteistyötä Taiwanin kanssa, jotta voidaan tukea EU:n vihreän ja digitaalisen siirtymän ohjelmaa sekä EU:n pyrkimyksiä monipuolistaa arvo- ja toimitusketjuja, sillä pandemia on lisännyt molempien kysyntää, mikä korostaa tarvetta lisätä investointeja ja poliittista tukea erityisesti strategisesti tärkeissä arvoketjuissa, kuten mikroelektroniikassa, autonomisessa ajamisessa ja tekoälyssä, jotka ovat aloja, joilla Taiwanilla on keskeinen rooli; |
| --- | --- |

r)

tunnustetaan Taiwanin keskeinen rooli strategisilla teollisuudenaloilla, kuten viidennen sukupolven viestintäinfrastruktuurissa (5G), sillä se on maailman suurin mikropiirien tilausvalmistaja ja johtava puolijohteiden valmistaja; korostetaan, että tulevaisuudessa mikrosiruilla on keskeinen rooli maailmanjärjestyksen muovaamisessa ja että se, joka hallitsee mikrosirujen suunnittelua ja valmistusta, näyttää suunnan 2000-luvulla; muistutetaan, että pandemian aiheuttama maailmanlaajuisten toimitusketjujen häiriö on asettanut Taiwanin teknologisen kehityksen keskipisteeseen ja saanut myös EU:n ymmärtämään oman haavoittuvuutensa, mikä korostaa kiireellistä tarvetta pohtia, miten sen riippuvuutta ulkoisista toimijoista vähennetään; kehotetaan siksi lisäämään yhteistyötä Taiwanin kanssa, jotta voidaan tukea EU:n vihreän ja digitaalisen siirtymän ohjelmaa sekä EU:n pyrkimyksiä monipuolistaa arvo- ja toimitusketjuja, sillä pandemia on lisännyt molempien kysyntää, mikä korostaa tarvetta lisätä investointeja ja poliittista tukea erityisesti strategisesti tärkeissä arvoketjuissa, kuten mikroelektroniikassa, autonomisessa ajamisessa ja tekoälyssä, jotka ovat aloja, joilla Taiwanilla on keskeinen rooli;

| s) | suhtaudutaan myönteisesti kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan investointifoorumin järjestämiseen Taiwanissa syyskuussa 2020 ja kannustetaan lisäämään kahdenvälisiä investointeja molempiin suuntiin; kehotetaan lisäämään tällaisia investointeja erityisesti aloilla, joilla Taiwan johtaa, eli kriittisissä teknologioissa, kuten puolijohteissa, mikä tukisi EU:n pyrkimyksiä vahvistaa omaa mikroelektroniikkakapasiteettiaan; pannaan merkille, että Taiwanin ja EU:n vuonna 2020 digitaalitaloudesta käymän vuoropuhelun jälkeen EU:n ja Taiwanin olisi jatkettava keskustelua tutkimus- ja teknologiayhteistyöstä, lohkoketjusta, tekoälystä, kyberturvallisuussertifioinnista, datataloudesta ja digitaalisesta liitettävyydestä, jotta voidaan kartoittaa lisäsynergioita, laajentaa digitaalitalouden kehittämistä koskevien toimintatapojen vaihtoa ja vakiinnuttaa laajempia kumppanuuksia; |
| --- | --- |

s)

suhtaudutaan myönteisesti kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan investointifoorumin järjestämiseen Taiwanissa syyskuussa 2020 ja kannustetaan lisäämään kahdenvälisiä investointeja molempiin suuntiin; kehotetaan lisäämään tällaisia investointeja erityisesti aloilla, joilla Taiwan johtaa, eli kriittisissä teknologioissa, kuten puolijohteissa, mikä tukisi EU:n pyrkimyksiä vahvistaa omaa mikroelektroniikkakapasiteettiaan; pannaan merkille, että Taiwanin ja EU:n vuonna 2020 digitaalitaloudesta käymän vuoropuhelun jälkeen EU:n ja Taiwanin olisi jatkettava keskustelua tutkimus- ja teknologiayhteistyöstä, lohkoketjusta, tekoälystä, kyberturvallisuussertifioinnista, datataloudesta ja digitaalisesta liitettävyydestä, jotta voidaan kartoittaa lisäsynergioita, laajentaa digitaalitalouden kehittämistä koskevien toimintatapojen vaihtoa ja vakiinnuttaa laajempia kumppanuuksia;

| t) | suhtaudutaan myönteisesti Taiwanin vapaaehtoisiin sitoumuksiin auttaa torjumaan ilmaston lämpenemistä ja edistää siten Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

t)

suhtaudutaan myönteisesti Taiwanin vapaaehtoisiin sitoumuksiin auttaa torjumaan ilmaston lämpenemistä ja edistää siten Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamista;

| u) | kannustetaan EU:ta ja jäsenvaltioita syventämään yhteistyötä Taiwanin kanssa pahantahtoisista kolmansista maista tulevan disinformaation torjumiseksi, mukaan lukien parhaiden käytäntöjen jakaminen, yhteiset lähestymistavat median ja journalismin vapauden lujittamiseksi, kyberturvallisuutta ja kyberuhkia koskevan yhteistyön tiivistäminen, kansalaisten tietoisuuden lisääminen ja yleisen digitaalisen lukutaidon parantaminen väestön keskuudessa, jotta voidaan lujittaa demokraattisten järjestelmiemme sietokykyä; tuetaan tehostettua yhteistyötä asiaankuuluvien eurooppalaisten ja taiwanilaisten ajatushautomojen välillä tällä alalla; |
| --- | --- |

u)

kannustetaan EU:ta ja jäsenvaltioita syventämään yhteistyötä Taiwanin kanssa pahantahtoisista kolmansista maista tulevan disinformaation torjumiseksi, mukaan lukien parhaiden käytäntöjen jakaminen, yhteiset lähestymistavat median ja journalismin vapauden lujittamiseksi, kyberturvallisuutta ja kyberuhkia koskevan yhteistyön tiivistäminen, kansalaisten tietoisuuden lisääminen ja yleisen digitaalisen lukutaidon parantaminen väestön keskuudessa, jotta voidaan lujittaa demokraattisten järjestelmiemme sietokykyä; tuetaan tehostettua yhteistyötä asiaankuuluvien eurooppalaisten ja taiwanilaisten ajatushautomojen välillä tällä alalla;

| v) | pyritään oppimaan Taiwanin kokemuksesta sellaisen Manner-Kiinasta tulevan disinformaation torjunnassa, joka kohdistuu Taiwanin tiedotusvälineiden riippumattomuuteen käyttämällä sosiaalisen median alustoja, soluttautumalla Taiwanin televisiokanaville ja käyttämällä painettua mediaa yleiseen mielipiteeseen vaikuttamiseksi, millä pyritään häiritsemään Taiwanin vaaleja; kiitetään Taiwania siitä, että se pitää medialukutaitoa hyödyllisenä ja keskeisen tärkeänä välineenä ihmisten kouluttamisessa tunnistamaan disinformaatiota ja on siksi sisällyttänyt medialukutaidon koulujen opetussuunnitelmiin; |
| --- | --- |

v)

pyritään oppimaan Taiwanin kokemuksesta sellaisen Manner-Kiinasta tulevan disinformaation torjunnassa, joka kohdistuu Taiwanin tiedotusvälineiden riippumattomuuteen käyttämällä sosiaalisen median alustoja, soluttautumalla Taiwanin televisiokanaville ja käyttämällä painettua mediaa yleiseen mielipiteeseen vaikuttamiseksi, millä pyritään häiritsemään Taiwanin vaaleja; kiitetään Taiwania siitä, että se pitää medialukutaitoa hyödyllisenä ja keskeisen tärkeänä välineenä ihmisten kouluttamisessa tunnistamaan disinformaatiota ja on siksi sisällyttänyt medialukutaidon koulujen opetussuunnitelmiin;

| w) | korostetaan, että hyödyt, joita koituu Taiwanin pyrkimyksistä torjua disinformaatiota ja valeuutisia, ulottuvat Taiwania laajemmalle ja vaikuttavat paitsi sen yhteiskuntaan myös kiinaa puhuvaan yhteisöön Hongkongissa ja muissa Kaakkois-Aasian maissa; |
| --- | --- |

w)

korostetaan, että hyödyt, joita koituu Taiwanin pyrkimyksistä torjua disinformaatiota ja valeuutisia, ulottuvat Taiwania laajemmalle ja vaikuttavat paitsi sen yhteiskuntaan myös kiinaa puhuvaan yhteisöön Hongkongissa ja muissa Kaakkois-Aasian maissa;

| x) | tuomitaan Kiinan yritykset tahrata Taiwanin hallituksen maine pandemian käsittelyssä; annetaan tunnustusta Taiwanin kansalaisten johtamalle tehokkaalle alhaalta ylöspäin suuntautuvalle lähestymistavalle faktantarkistusta ja teknologiaa, kuten tekoälyä, käyttäen, jotta voidaan tehostaa toimia ja antaa faktantarkistajille mahdollisuus tunnistaa haitallisimmat väitteet, jotka liikkuvat sosiaalisen median alustoilla, ja siten pysäyttää niiden leviäminen; |
| --- | --- |

x)

tuomitaan Kiinan yritykset tahrata Taiwanin hallituksen maine pandemian käsittelyssä; annetaan tunnustusta Taiwanin kansalaisten johtamalle tehokkaalle alhaalta ylöspäin suuntautuvalle lähestymistavalle faktantarkistusta ja teknologiaa, kuten tekoälyä, käyttäen, jotta voidaan tehostaa toimia ja antaa faktantarkistajille mahdollisuus tunnistaa haitallisimmat väitteet, jotka liikkuvat sosiaalisen median alustoilla, ja siten pysäyttää niiden leviäminen;

| y) | muistutetaan, että Taiwaniin Kiinan disinformaatiotoimien takia kohdistuva uhka on osa laajempaa ongelmaa, joka koskee demokratioita kaikkialla maailmassa aikakaudella, jossa viestintäteknologia on keskeisellä sijalla globaalista johtajuudesta käytävässä geopoliittisessa kilpailussa; muistutetaan, että Kiina yhdessä muiden epädemokraattisten maiden kanssa on edelleen merkittävä uhka demokratioille Euroopassa disinformaatiokampanjoiden takia, ja todetaan, että tämä uhka on lisääntynyt merkittävästi pandemian myötä, kuten EUH:n kesäkuun 2020 raportissa todettiin; pannaan merkille, että yhteistyö disinformaation torjunnassa on siksi sekä EU:n että Taiwanin etu; |
| --- | --- |

y)

muistutetaan, että Taiwaniin Kiinan disinformaatiotoimien takia kohdistuva uhka on osa laajempaa ongelmaa, joka koskee demokratioita kaikkialla maailmassa aikakaudella, jossa viestintäteknologia on keskeisellä sijalla globaalista johtajuudesta käytävässä geopoliittisessa kilpailussa; muistutetaan, että Kiina yhdessä muiden epädemokraattisten maiden kanssa on edelleen merkittävä uhka demokratioille Euroopassa disinformaatiokampanjoiden takia, ja todetaan, että tämä uhka on lisääntynyt merkittävästi pandemian myötä, kuten EUH:n kesäkuun 2020 raportissa todettiin; pannaan merkille, että yhteistyö disinformaation torjunnassa on siksi sekä EU:n että Taiwanin etu;

| z) | edistetään edelleen EU:n ja Taiwanin nykyistä tutkimus- ja innovointiyhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman (2021–2027) yhteydessä; kehotetaan useampia taiwanilaisia tutkijoita osallistumaan tulevaisuudessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan; |
| --- | --- |

z)

edistetään edelleen EU:n ja Taiwanin nykyistä tutkimus- ja innovointiyhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman (2021–2027) yhteydessä; kehotetaan useampia taiwanilaisia tutkijoita osallistumaan tulevaisuudessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan;

| aa) | edistetään edelleen matkailua ja nuorisovaihtoa Taiwanin kanssa esimerkiksi työlomien ja Erasmus-ohjelman tai Taiwan–Eurooppa-yhteysstipendien kaltaisilla aloitteilla ja kartoitetaan yhteistyömahdollisuuksia korkeakoulutuksen alalla ja muilla aloilla pitäen tavoitteena Kiinaa ja Taiwania koskevan asiantuntemuksen vahvistamista Euroopassa ja Euroopan paremman ymmärtämisen edistämistä Taiwanissa; |
| --- | --- |

aa)

edistetään edelleen matkailua ja nuorisovaihtoa Taiwanin kanssa esimerkiksi työlomien ja Erasmus-ohjelman tai Taiwan–Eurooppa-yhteysstipendien kaltaisilla aloitteilla ja kartoitetaan yhteistyömahdollisuuksia korkeakoulutuksen alalla ja muilla aloilla pitäen tavoitteena Kiinaa ja Taiwania koskevan asiantuntemuksen vahvistamista Euroopassa ja Euroopan paremman ymmärtämisen edistämistä Taiwanissa;

| ab) | kannustetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä Taiwanin kanssa maailmanlaajuisen yhteistyön ja koulutuskehyksen (GCTF) alalla, joka on alueellinen yhteistyöfoorumi, joka tarjoaa valmiuksien kehittämis- ja koulutusohjelmia kolmansille maille kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

ab)

kannustetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä Taiwanin kanssa maailmanlaajuisen yhteistyön ja koulutuskehyksen (GCTF) alalla, joka on alueellinen yhteistyöfoorumi, joka tarjoaa valmiuksien kehittämis- ja koulutusohjelmia kolmansille maille kaikkialla maailmassa;

| ac) | muutetaan Taiwanissa sijaitsevan EU:n talous- ja kauppatoimiston nimi ”Euroopan unionin toimistoksi Taiwanissa”, jotta voidaan ottaa huomioon suhteidemme laaja-alaisuus; |
| --- | --- |

ac)

muutetaan Taiwanissa sijaitsevan EU:n talous- ja kauppatoimiston nimi ”Euroopan unionin toimistoksi Taiwanissa”, jotta voidaan ottaa huomioon suhteidemme laaja-alaisuus;

| ad) | suhtaudutaan myönteisesti suunnitelmiin perustaa Taiwanin edustusto Liettuaan; tuomitaan Kiinan hallituksen reaktio, sillä se määräsi talouspakotteita Liettualle; ilmaistaan tuki ja solidaarisuus Liettualle tässä suhteessa, toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä ja kehotetaan neuvostoa tekemään samoin; |
| --- | --- |

ad)

suhtaudutaan myönteisesti suunnitelmiin perustaa Taiwanin edustusto Liettuaan; tuomitaan Kiinan hallituksen reaktio, sillä se määräsi talouspakotteita Liettualle; ilmaistaan tuki ja solidaarisuus Liettualle tässä suhteessa, toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä ja kehotetaan neuvostoa tekemään samoin;

| ae) | tuetaan Taiwania erinomaisena kumppanina ihmisoikeuksien ja uskonnonvapauden edistämisessä Intian ja Tyynenmeren alueella; todetaan, että Taiwan on onnistunut näyttämään esimerkkiä alueella, sillä se on kunnioittanut vahvasti taloudellisia ja sosiaalisia perusvapauksia sekä poliittisia ja sivistyksellisiä oikeuksia, mukaan lukien hlbtqi-henkilöiden oikeuksien toteuttamisessa saavutettu edistys, sekä alkuperäisyhteisöjen oikeuksia; pyydetään ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa ja uskonnon- ja vakaumuksenvapautta edistävää EU:n erityislähettilästä osallistumaan kansainvälisiin ihmisoikeuskokouksiin Taiwanissa ja toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla edistetään Taiwanin kanssa ihmisoikeuksia, sosiaalisia oikeuksia, uskonnonvapautta, digitaalitaloutta ja kestävää kasvua Intian ja Tyynenmeren alueen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

ae)

tuetaan Taiwania erinomaisena kumppanina ihmisoikeuksien ja uskonnonvapauden edistämisessä Intian ja Tyynenmeren alueella; todetaan, että Taiwan on onnistunut näyttämään esimerkkiä alueella, sillä se on kunnioittanut vahvasti taloudellisia ja sosiaalisia perusvapauksia sekä poliittisia ja sivistyksellisiä oikeuksia, mukaan lukien hlbtqi-henkilöiden oikeuksien toteuttamisessa saavutettu edistys, sekä alkuperäisyhteisöjen oikeuksia; pyydetään ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa ja uskonnon- ja vakaumuksenvapautta edistävää EU:n erityislähettilästä osallistumaan kansainvälisiin ihmisoikeuskokouksiin Taiwanissa ja toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla edistetään Taiwanin kanssa ihmisoikeuksia, sosiaalisia oikeuksia, uskonnonvapautta, digitaalitaloutta ja kestävää kasvua Intian ja Tyynenmeren alueen kehitysmaissa;

| af) | lujitetaan yhteistyötä Taiwanin kanssa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä covid-19-pandemian käsittelyssä, käynnistää aloitteita, joilla helpotetaan rokotteiden hankintaa, ja tehostaa edelleen EU:n yhteistyötä Taiwanin kanssa terveyden ja tartuntatautien valvonnan alalla; kiitetään Taiwanin hallitusta ja sen kansaa siitä, että ne ovat onnistuneet suhteellisen hyvin hillitsemään pandemiaa kotimaassaan ja tarjonneet anteliaasti apua muihin maihin; muistutetaan, että Taiwanin tehokas reagointi perustui läpinäkyvyyteen ja avoimuuteen sekä teknologian käyttöön yhteistyössä yhteiskunnan kanssa, mikä on kansalaisten luottamukseen perustuva lähestymistapa; |
| --- | --- |

af)

lujitetaan yhteistyötä Taiwanin kanssa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä covid-19-pandemian käsittelyssä, käynnistää aloitteita, joilla helpotetaan rokotteiden hankintaa, ja tehostaa edelleen EU:n yhteistyötä Taiwanin kanssa terveyden ja tartuntatautien valvonnan alalla; kiitetään Taiwanin hallitusta ja sen kansaa siitä, että ne ovat onnistuneet suhteellisen hyvin hillitsemään pandemiaa kotimaassaan ja tarjonneet anteliaasti apua muihin maihin; muistutetaan, että Taiwanin tehokas reagointi perustui läpinäkyvyyteen ja avoimuuteen sekä teknologian käyttöön yhteistyössä yhteiskunnan kanssa, mikä on kansalaisten luottamukseen perustuva lähestymistapa;

| ag) | arvostetaan Taiwanin solidaarisuutta EU:ta kohtaan, mistä on osoituksena yli seitsemän miljoonan kirurgisen maskin lahjoittaminen useille jäsenvaltioille pandemian vakavien ensimmäisten kuukausien aikana sekä viiden hengityssuojainten tuotantolinjan lahjoittaminen Tšekin tasavaltaan; kehotetaan osoittamaan solidaarisuutta vastavuoroisesti; |
| --- | --- |

ag)

arvostetaan Taiwanin solidaarisuutta EU:ta kohtaan, mistä on osoituksena yli seitsemän miljoonan kirurgisen maskin lahjoittaminen useille jäsenvaltioille pandemian vakavien ensimmäisten kuukausien aikana sekä viiden hengityssuojainten tuotantolinjan lahjoittaminen Tšekin tasavaltaan; kehotetaan osoittamaan solidaarisuutta vastavuoroisesti;

| ah) | edistetään edelleen tiedustelutietojen jakamista jäsenvaltioiden ja Taiwanin välillä ja rajatylittävien rikosten yhteistä torjuntaa; |
| --- | --- |

ah)

edistetään edelleen tiedustelutietojen jakamista jäsenvaltioiden ja Taiwanin välillä ja rajatylittävien rikosten yhteistä torjuntaa;

| ai) | todetaan, että Yhdysvallat ja Japani ovat korostaneet ensimmäistä kertaa Taiwaninsalmen rauhan ja vakauden merkitystä äskettäisen kahdenvälisen huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa, jonka jälkeen G7-ryhmä antoi samanlaisen julkilausuman toukokuun alussa; kehotetaan EU:ta tekemään yhteistyötä muiden samanmielisten kumppaneiden, kuten Australian, Uuden-Seelannin, Intian, Japanin, Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen, kanssa ja harkitsemaan Taiwanin kutsumista osallistumaan kumppaniensa kanssa olemassa oleviin foorumeihin ja työryhmiin kriittisillä teollisuudenaloilla; |
| --- | --- |

ai)

todetaan, että Yhdysvallat ja Japani ovat korostaneet ensimmäistä kertaa Taiwaninsalmen rauhan ja vakauden merkitystä äskettäisen kahdenvälisen huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa, jonka jälkeen G7-ryhmä antoi samanlaisen julkilausuman toukokuun alussa; kehotetaan EU:ta tekemään yhteistyötä muiden samanmielisten kumppaneiden, kuten Australian, Uuden-Seelannin, Intian, Japanin, Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen, kanssa ja harkitsemaan Taiwanin kutsumista osallistumaan kumppaniensa kanssa olemassa oleviin foorumeihin ja työryhmiin kriittisillä teollisuudenaloilla;

| aj) | kannustetaan niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole Taiwanin kanssa sopimusta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi tai sopimusta veroasioita koskevasta tiedonvaihdosta, aloittamaan neuvottelut tällaisista sopimuksista mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

aj)

kannustetaan niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole Taiwanin kanssa sopimusta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi tai sopimusta veroasioita koskevasta tiedonvaihdosta, aloittamaan neuvottelut tällaisista sopimuksista mahdollisimman pian;

| 2. | pyytää puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Taiwanin hallitukselle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 52.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 19. lokakuuta 2021

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Lisätalousarvioesitys nro 4/2021: tulojen tarkistaminen ja omia varoja ja muita tuloja koskevat tarkistetut ennakkoarviot

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – Tulojen tarkistaminen 1. kesäkuuta 2021 voimaan tulleen, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 sekä omia varoja ja muita tuloja koskevien tarkistettujen ennakkoarvioiden seurauksena (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD))

(2022/C 184/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2021 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5),

| — | ottaa huomioon komission 2. heinäkuuta 2021 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2021 (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 2. heinäkuuta 2021 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2021 (COM(2021)0444),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. syyskuuta 2021 vahvistaman ja seuraavana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2021 (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. syyskuuta 2021 vahvistaman ja seuraavana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2021 (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0268/2021),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2021 tarkoituksena on päivittää talousarvion tulopuolta niin, että siinä otetaan huomioon 1. tammikuuta 2021 alkaen sovelletun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 voimaantulo 1. kesäkuuta 2021, omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 26. toukokuuta 2021 hyväksymät tarkistetut arviot vuoden 2021 talousarvion omista varoista ja muita tuloja, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusosuutta ja sakkoja, koskeva tarkistus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2021 tarkoituksena on päivittää talousarvion tulopuolta niin, että siinä otetaan huomioon 1. tammikuuta 2021 alkaen sovelletun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 voimaantulo 1. kesäkuuta 2021, omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 26. toukokuuta 2021 hyväksymät tarkistetut arviot vuoden 2021 talousarvion omista varoista ja muita tuloja, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusosuutta ja sakkoja, koskeva tarkistus;

| B. | ottaa huomioon, että neuvoston päätökseen 2020/2053 (EU, Euratom) perustuvat tärkeimmät muutokset ovat seuraavat: korotetut omien varojen enimmäismäärät, jäsenvaltioiden tullimaksuista kantokuluina pidättämän osuuden kasvattaminen (25 prosenttia aiemman, neuvoston päätökseen 2014/335/EU, Euratom (6) perustuvan 20 prosentin sijasta), yhdenmukainen alv-kanta, johon ei sovelleta poikkeuksia, ja alv-määräytymisperusteen yksinkertaisempi määritelmä, kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat uudet omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin omiin varoihin tehtävien bruttovähennysten muuttaminen Tanskan, Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin osalta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että neuvoston päätökseen 2020/2053 (EU, Euratom) perustuvat tärkeimmät muutokset ovat seuraavat: korotetut omien varojen enimmäismäärät, jäsenvaltioiden tullimaksuista kantokuluina pidättämän osuuden kasvattaminen (25 prosenttia aiemman, neuvoston päätökseen 2014/335/EU, Euratom (6) perustuvan 20 prosentin sijasta), yhdenmukainen alv-kanta, johon ei sovelleta poikkeuksia, ja alv-määräytymisperusteen yksinkertaisempi määritelmä, kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat uudet omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin omiin varoihin tehtävien bruttovähennysten muuttaminen Tanskan, Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin osalta;

| C. | ottaa huomioon, että komission tuloennusteet perustuvat komission kevään 2021 talousennusteeseen (7), jossa ennakoidaan unionin talouden palaavan kriisiä edeltävälle tasolle vuoden 2022 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission tuloennusteet perustuvat komission kevään 2021 talousennusteeseen (7), jossa ennakoidaan unionin talouden palaavan kriisiä edeltävälle tasolle vuoden 2022 loppuun mennessä;

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 4/2021; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että parlamentti on erityisen sitoutunut uusiin omiin varoihin ja niiden käyttöönottoon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen keston aikana noudattaen toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettua etenemissuunnitelmaa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 4/2021 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 17.3.2021.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  Neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom, annettu 26. toukokuuta 2014, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105).

(7)  Euroopan komissio (2020), Euroopan talousennuste – kevät 2021. European Economy, Institutional Paper 149.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Luotonhallinnoijat ja luotonostajat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi luotonhallinnoijista, luotonostajista ja vakuuksien realisoimisesta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 184/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0135),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 53 artiklan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 53 artiklan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0115/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 20. marraskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 20. marraskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 16. lokakuuta 2019 tekemän päätöksen, jolla talous- ja raha-asioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 16. lokakuuta 2019 tekemän päätöksen, jolla talous- ja raha-asioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0003/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 15.

(2)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista sekä direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2021/2167.)

---

Torstai 21. lokakuuta 2021

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Euroopan unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2022 – kaikki pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (varainhoitoasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (varainhoitoasetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3) (monivuotisesta rahoituskehyksestä annettu asetus), parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (4) sekä asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3) (monivuotisesta rahoituskehyksestä annettu asetus), parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (4) sekä asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (5),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6),

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (7),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon vuoden 2022 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio, 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2022 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio, 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2022 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2022 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon komission 9. heinäkuuta 2021 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (COM(2021)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 9. heinäkuuta 2021 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (COM(2021)0300),

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. syyskuuta 2021 vahvistaman ja 10. syyskuuta 2021 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. syyskuuta 2021 vahvistaman ja 10. syyskuuta 2021 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan,

| — | ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0281/2021),

Pääluokka III – Komissio

Yleiskatsaus

| 1. | muistuttaa, että parlamentti määritteli edellä mainitussa 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa vuoden 2022 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista vuoden 2022 talousarvion selkeät poliittiset painopisteet covid-19-kriisistä elpymisen tukemiseksi, investointien lisäämiseksi ja työttömyyden torjumiseksi sekä perustan luomiseksi kestävämmälle unionille; toistaa olevansa vahvasti sitoutunut näihin painopisteisiin ja esittää seuraavan kannan varmistaakseen asianmukaisen rahoitustason niitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että unionin talousarviolla on oltava välineet, joiden avulla se voi vastata moniin kriiseihin samanaikaisesti; toistaa parlamentin näkemyksen, jonka mukaan vuoden 2022 olisi oltava täysi täytäntöönpanovuosi ja vuoden 2022 talousarvion olisi oltava keskeisessä roolissa pyrittäessä varmistamaan myönteinen ja tuntuva vaikutus kansalaisten elämään; kannattaa tätä taustaa vasten lisäyksiä investointien vauhdittamiseen keskittyen erityisesti pk-yrityksiin, jotka ovat unionin talouden kulmakivi ja ratkaisevassa asemassa laadukkaiden investointien ja työpaikkojen luomisessa kaikissa jäsenvaltioissa, vihreään ja digitaaliseen siirtymään tähtäävien toimien tehostamiseen, uusien mahdollisuuksien tarjoamiseen nuorille ja lasten suojeluun, vahvan Euroopan terveysunionin rakentamiseen ja COVAX-ohjelman tukemiseen; vahvistaa edelleen painopisteitä turvallisuuden, muuttoliikkeen, turvapaikka-asioiden ja kotouttamisen, perusoikeuksien ja unionin arvojen aloilla mutta myöntää, että ulkopoliittinen tilanne ja humanitaarisen avun tilanne ovat viime aikoina huonontuneet, ja toteaa, että tuleviin haasteisiin on pystyttävä reagoimaan nopeasti sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille talousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan, jonka mukaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden maksusitoumusmäärärahoja leikattaisiin 1,43 miljardia euroa komission ehdotukseen nähden; katsoo, että neuvoston ehdottamissa leikkauksissa noudatetaan tavanomaista ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa panemalla täytäntöön yleinen mielivaltainen vähennystavoite, joka ei perustu täytäntöönpanon suuntausten objektiiviseen arviointiin eikä vastaanottokykyyn ja joka ei kuvasta unionin kohtaamia moninaisia haasteita tai unionin tekemiä sitoumuksia; katsoo tämän olevan ristiriidassa keskeisten yhteisten poliittisten painopisteiden kanssa; toteaa, että neuvoston kanta on kaukana parlamentin elpymisbudjettiin liittyvistä odotuksista; päättää siksi pääsääntöisesti palauttaa sekä toiminta- että hallintomenojen osalta määrärahat talousarvioesityksen tasolle kaikissa budjettikohdissa, joihin neuvosto on tehnyt leikkauksia, ja ottaa kantansa lähtökohdaksi talousarvioesityksen; hyväksyy kuitenkin, että vuonna 2022 brexit-mukautusvaraukseen otetaan 1 299 miljoonaa euroa sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina, mikä vastaa kyseisestä mukautusvarauksesta annetun asetuksen yhteydessä saavutettua poliittista yhteisymmärrystä (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | vaatii, että uusiin poliittisiin painopisteisiin tai tehtäviin on liitettävä uusia resursseja ja että viraston perustaminen tai sen toimeksiannon laajentaminen ei saisi tapahtua olemassa olevien ohjelmien tai virastojen kustannuksella; kompensoi sen vuoksi rahoitusohjelmien määrärahojen vähennykset, joita komissio ehdotti lisätäkseen erillisvirastojen määrärahoja; korostaa, että virastojen välillä tarvitaan asianmukaista koordinointia ja synergiaa, jotta voidaan lisätä niiden työn vaikuttavuutta, erityisesti, jos niillä on toisiaan lähellä olevia toimintapoliittisia tavoitteita, jotta julkiset varat voidaan käyttää oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tässä yhteydessä merkille äskettäisen aloitteen eurooppalaisen terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisesta; ilmaisee syvän huolensa siitä, että parlamentti on jätetty tällaisen viranomaisen perustamista koskevan päätöksentekomenettelyn ulkopuolelle; kiinnittää lisäksi huomiota tämän aloitteen merkittäviin talousarviovaikutuksiin ja siihen, että myös parlamentin on voitava hoitaa täysimääräisesti tehtävänsä yhtenä budjettivallan käyttäjänä; vastustaa voimakkaasti kaikkia rahoitusrakenteita, jotka siirtäisivät varoja pois tärkeimmistä tavoitteista ja toimista, jotka lainsäätäjät alun perin suunnittelivat ja hyväksyivät Horisontti Eurooppa -ohjelman, EU4Health-ohjelman ja rescEU:n puitteissa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa riittävä rahoitus EU:n syöväntorjuntasuunnitelmalle unionin talousarvion ensisijaisena tavoitteena, jota ei saisi vaarantaa kohdentamalla määrärahoja muihin politiikka-aloitteisiin; painottaa, että tämä aloite tehtiin niin myöhään, ettei parlamentti pystynyt ottamaan sitä huomioon vuoden 2022 talousarviota käsitellessään; odottaa, että tätä kysymystä käsitellään vuoden 2022 talousarviota koskevassa sovittelumenettelyssä, ja kehottaa tutkimaan muita rahoituskeinoja tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa lisäksi, että komissio ilmoitti talousarvioesityksen julkaisemisen jälkeen paketista, jolla tuetaan Syyriasta ja muista maista tulevia pakolaisia; kehottaa tässä suhteessa tekemään vuoden 2022 talousarviosovittelussa kokonaispaketista kattavan sopimuksen, johon sisältyisi myös lisätalousarvioesitys nro 5/2021; toteaa, että tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla reagoidaan asianmukaisesti Afganistanin viimeaikaisiin tapahtumiin, mukaan lukien tuki kansalaisille, kuten naisille ja tytöille, lapsille, haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille sekä ankarien toimien kohteeksi joutuneille riskiryhmille, kuten tutkijoille, opettajille, lääkäreille ja tieteenharjoittajille, joilla ei ole mahdollisuutta jatkaa elämäänsä ja työskentelyänsä Afganistanissa; korostaa, että tilanteen muuttuessa ja kattavan ja pidemmän aikavälin tarvearvioinnin puuttuessa näitä kysymyksiä ei voitu ottaa täysimääräisesti huomioon parlamentin käsittelyssä ja että niitä arvioidaan myöhemmin uudelleen komission oikaisukirjelmän nro 1/2022 ja myöhemmässä vaiheessa annettavien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on päättänyt lisätä määrärahoja budjettikohdissa, joiden toteutusaste on erinomainen ja joilla on toiminnalliset valmiudet ottaa lisämäärärahat käyttöön vuonna 2022; toteaa, että edellä mainittujen kiireellisten painopisteiden riittävä rahoittaminen edellyttää, että joustoväline otetaan käyttöön kokonaisuudessaan ja että lisäksi on käytettävä osittain yhden ainoan liikkumavaravälineen varoja (määrä kompensoidaan kuluvan vuoden liikkumavaroilla); pyytää lisäksi, että vuoden 2020 vapautetut määrärahat asetetaan kokonaisuudessaan käyttöön varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuonna 2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta palauttaa Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannuksiin liittyvät määrärahat talousarvioesityksen tasolle, jotta vältetään kielteisen signaalin antaminen rahoitusmarkkinoille, kunnes komissio arvioi ennakoidut tarpeet sovittelussa mahdollisesti uudelleen; toistaa vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa esittämänsä selkeän kannan, jonka mukaan Next Generation EU -välineen korkokustannukset ja takaisinmaksut olisi laskettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien lisäksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tärkeää tukea ilmastotoimia ja ympäristönsuojelua myöntämällä lisäresursseja asiaa koskeville unionin ohjelmille ja välineille vuonna 2022; korostaa jälleen, että ilmastonäkökohtien valtavirtaistamisen hengessä toimia olisi tehostettava kaikilla toimintapolitiikan aloilla, jotta voidaan saavuttaa kokonaistavoite, jonka mukaan koko vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ajan vähintään 30 prosenttia unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen menojen kokonaismäärästä käytetään ilmastomenoihin; korostaa lisäksi tarvetta pyrkiä edelleen tavoitteeseen, jonka mukaisesti monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan biodiversiteettitavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuodesta 2026 alkaen; painottaa, että komission on otettava käyttöön tehokas menetelmä erityisesti luonnon monimuotoisuuden vähenemisen seuraamiseksi ja pysäyttämiseksi sekä tämän suuntauksen kääntämiseksi ennen vuoden 2023 talousarvioesityksen esittämistä, jotta voidaan varmistaa, että toimielinten välisessä sopimuksessa vuodelle 2024 asetettu tavoite voidaan tosiasiallisesti saavuttaa; vaatii, että parlamentti otetaan täysimääräisesti mukaan näiden menojen entistä vakaampien, avoimempien ja kattavampien täytäntöönpano- ja seurantamenetelmien kehittämiseen, ja on edelleen sitoutunut toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti järjestettäviin vuotuisiin kuulemisiin ja tiiviiseen yhteistyöhön komission ja neuvoston kanssa; muistuttaa, että vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanemiseksi on olennaisen tärkeää, että rahoitusta myönnetään ainoastaan toimille, jotka ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen ja Pariisin sopimuksen mukaisia; korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä varten julkaistuja ohjeita olisi pidettävä mallina kaikille muille samantyyppisille menoille ja että niiden olisi erityisesti toimittava koheesiopolitiikan täytäntöönpanon perustana; muistuttaa, että tämän periaatteen täytäntöönpanossa luonnon monimuotoisuuden alalla on mentävä asiaankuuluvan unionin säännöstön täysimääräistä noudattamista pidemmälle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että covid-19-kriisin seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettomasti naisiin; korostaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen merkitystä kaikissa vuoden 2022 talousarvion sisältyvissä asiaankuuluvissa ohjelmissa ja sukupuolitietoisen budjetoinnin täytäntöönpanon merkitystä sen varmistamiseksi, että naiset ja miehet hyötyvät yhtäläisesti julkisista menoista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota nopeuttamaan tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa sellaisen tehokkaan, avoimen ja kattavan menetelmän käyttöönottoa, jolla mitataan asiaankuuluvia sukupuolten tasa-arvoon liittyviä menoja toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa konkreettisia tuloksia vuoden 2022 talousarviossa ja jotta menetelmä voidaan ulottaa koskemaan kaikkia monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia, ja kehottaa tässä yhteydessä erityisesti keräämään ja analysoimaan järjestelmällisesti ja kattavasti tietoja kaikista unionin politiikoista ja ohjelmista, jotta voidaan mitata niiden vaikutusta sukupuolten tasa-arvoon talousarvion kaikissa ulottuvuuksissa ja talousarvion valmistelun, seurannan, toteuttamisen ja arvioinnin kaikissa vaiheissa; kehottaa lisäksi panemaan nopeasti täytäntöön sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n strategian 2020–2025 ja kehottaa asettamaan sitovia erityistavoitteita ja toteuttamaan lisätoimia, erityisesti koulutusta ja aloitteita sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja sukupuolittumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että monet unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjat ja tiedonannot ovat saatavilla vain englanniksi; toteaa myös, että työkokouksia pidetään ilman tulkkausmahdollisuutta; kehottaa kunnioittamaan unionin perusoikeuskirjassa ja asetuksessa N:o 1/1958 (11) sekä sisäisissä suuntaviivoissa ja päätöksissä, kuten hyvän hallintotavan säännöstössä, vahvistettuja periaatteita, oikeuksia ja velvoitteita; kehottaa näin ollen unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia tarjoamaan tarvittavat henkilöresurssit monikielisyyden kunnioittamisen varmistamiseksi lisäämällä kääntämisestä ja tulkkauksesta vastaavan henkilöstön määrää; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vahvistaa näin ollen, että vuoden 2022 talousarvioon (kaikki pääluokat) osoitetaan maksusitoumusmäärärahoina yhteensä 171 802 114 289 euroa, mikä merkitsee 4 008 766 380 euron lisäystä talousarvioesitykseen nähden; päättää lisäksi asettaa vapautettujen sitoumusten seurauksena saataville 486 000 000 euron määrän maksusitoumusmäärärahoina varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti; vahvistaa, että vuoden 2022 talousarvioon (kaikki pääluokat) osoitetaan maksumäärärahoina yhteensä 172 467 593 189 euroa; |
| --- | --- |

12.

Otsake 1 – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

| 13. | katsoo, että menestyksekäs tutkimus- ja innovointiohjelma on olennaisen tärkeä unionin tulevan vaurauden kannalta; korostaa, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, jolla on erittäin suuri eurooppalainen lisäarvo, edistää ratkaisevasti vihreän kehityksen ohjelmaa ja pyrkimyksiä kohti ilmastoneutraalia taloutta, onnistunutta digitaalista siirtymää ja unionin talouden elpymistä pandemiasta; pitää erityisen tärkeänä lisätä unionin investointeja terveysalan tutkimukseen, mukaan lukien syöpätutkimuksen rahoitus; korostaa, että tämän puiteohjelman toteutusaste on erinomainen, mikä kuvastaa sen kykyä ottaa vastaan lisämäärärahoja ensi vuoden talousarviossa; korottaa siksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman maksusitoumusmäärärahoja talousarvioesityksessä esitetyistä määristä 305 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa talousarvioesityksessä esitettyä ehdotusta vapauttaa 77,3 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja kolmelle klusterille, jotka mainittiin Horisontti Eurooppa -asetukseen (12) liitetyssä asiaa koskevassa yhteisessä poliittisessa lausumassa; panee kuitenkin merkille, että vuodelta 2020 jäi vapautettuja tutkimusmäärärahoja 408,7 miljoonaa euroa; toistaa olevansa vahvasti vakuuttunut siitä, että tämä odottamattoman suuri määrä vapautettuja tutkimusmäärärahoja, joita komissio ei ottanut ennalta huomioon monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa, olisi asetettava kokonaisuudessaan saataville Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa täysin varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti; on vakuuttunut, että terveyskriisin jatkumisen vuoksi puolet jäljellä olevasta määrästä olisi osoitettava terveysklusteriin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että Verkkojen Eurooppa -välineellä on ehdottoman tärkeä rooli laadukkaiden, kestävien, kohtuuhintaisten ja yhteenliitettyjen Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja digitaalisten verkkojen rakentamisessa ja että se on siksi keskeisen tärkeä vahvistettaessa unionin taloutta ja toteutettaessa onnistuneesti vihreää ja digitaalista siirtymää; muistuttaa, että Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään erittäin merkittävästi yleistä tavoitetta, jonka mukaan ilmastomenojen osuuden on oltava vähintään 30 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -välineen menoista; toteaa, että Verkkojen Eurooppa -välineellä on keskeinen rooli taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa ja yhteenliitettävyyden edistämisessä koko unionin alueella; ehdottaa sen vuoksi Verkkojen Eurooppa -välineen kolmen osion rahoituksen lisäämistä talousarvioesitykseen nähden yhteensä 207,3 miljoonalla eurolla maksusitoumusmäärärahoina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tarpeen kuroa umpeen digitaalinen kuilu ja vahvistaa unionin häiriönsietokykyä ja digitaalista itsenäisyyttä; katsoo, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelma on olennainen väline, jonka avulla voidaan edistää digitalisaatiota unionissa ja auttaa näin lisäämään merkittävästi tuottavuutta ja jonka avulla voidaan tukea kyberturvallisuuteen ja tekoälyyn tehtävien investointien lisäämistä; muistuttaa, että yrityksiä, erityisesti innovatiivisia digitaalisia pk- ja startup-yrityksiä, on tuettava; katsoo lisäksi, että tarvitaan lisämäärärahoja, jotta voidaan edistää digitaalista osallisuutta ja digitaalista lukutaitoa ja osaamista kaikkialla Euroopassa keskittyen erityisesti naisten digitaaliseen lukutaitoon; ehdottaa siksi, että ohjelman määrärahoja lisätään hieman yli 71 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tukee sisämarkkinaklusterin eri osioiden rahoituksen lisäämistä talousarvioesitykseen nähden hieman päälle 37 miljoonalla eurolla maksusitoumusmäärärahoina; korostaa asianmukaisesti rahoitetun sisämarkkinaohjelman merkitystä, jotta voidaan parantaa kilpailukykyä, edistää yrittäjyyttä ja tukea tehokkaasti pienyrityksiä, myös startup-yrityksiä, joilla on merkittävä kaksitahoinen haaste eli vihreä ja digitaalinen siirtymä; kiinnittää siksi erityistä huomiota tarpeeseen lisätä merkittävästi yritysten kilpailukykyä ja niiden markkinoille pääsyä koskevan budjettikohdan rahoitusta, kun otetaan erityisesti huomioon terveyskriisin vakavat ja pitkäaikaiset vaikutukset pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa pitkäaikaista pyyntöään matkailua koskevasta erityisestä budjettikohdasta ja määrärahasta, erityisesti kun otetaan huomioon alan vakava supistuminen, joka kohdistui myös pk-yrityksiin, covid-19-pandemian seurauksena; toteaa, että useat unionin ohjelmat edistävät alan pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kestävyyttä, mutta uskoo vahvasti, että unionin matkailuohjelma varmistaisi koordinoidumman, näkyvämmän ja avoimemman toiminnan, joka tukisi tehokkaasti alan elpymistä ja antaisi sille suunnan kohti kestävää tulevaisuutta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että InvestEU on elpymisstrategian kulmakivi, ja korostaa, että vuoden 2022 talousarviossa on asetettava saataville riittävästi rahoitusta, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa viipymättä ja jotta Euroopan pitkän aikavälin kilpailukyky voidaan palauttaa; korostaa lisäksi InvestEU-neuvontakeskuksen ja InvestEU-portaalin merkitystä investointi- ja liiketoimintaympäristön vahvistamisessa kaikkialla unionissa; torjuu siksi kaikki neuvoston ehdottamat leikkaukset tästä ohjelmasta ja päättää vähimmäisvaatimuksena palauttaa kaikkien asiaankuuluvien budjettikohtien määrärahat talousarvioesityksen tasolle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | päättää luoda varauksen, jonka ehtona on kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön alaisuudessa toimivan kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan hallinnon lisäparannukset 7. kesäkuuta 2016 antamaansa päätöslauselmaan (13) sisältyvien vaatimusten mukaisesti; päättää luoda varauksen Euroopan pankkiviranomaiselle (EPV), kun otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 13/2021 havaitsemat vakavat puutteet ja ongelmat, jotka liittyvät siihen, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan alalla ei ole toteutettu riittäviä toimia, ja pitää varauksen voimassa, kunnes tilintarkastustuomioistuimen suosituksia noudatetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vahvistaa Euroopan unionin rautatieviraston (ERA) määrärahoja kyseisen viraston yksilöityjen tarpeiden mukaisesti sen varmistamiseksi, että se voi täyttää asianmukaisesti tehtävänsä liikennemuotojen hiilestä irtautumiseen siirtymisen tukemisessa myös niiden segmenttien osalta, joilla suora sähköistäminen on monimutkaista, ja varmistaa yleisesti tasapuoliset toimintaedellytykset muiden liikennemuotojen kanssa ja varmistaa muun muassa rautateiden puuttuvien yhteyksien valmiiksi saattamisen erityisesti rajatylittävillä osuuksilla; korostaa, että viraston on lisättävä henkilöstön määrää, jotta se voi selviytyä kalustoyksikköjen lupien, yhtenäisten turvallisuustodistusten ja ERTMS:n ratalaitteiden hyväksyntöjen suuresta kysynnästä ja neljännen rautatiepaketin täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | lisää sen vuoksi otsakkeen 1 maksusitoumusmäärärahoja 668 593 067 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; ottaa lisäksi otsakkeeseen yhteensä 486 000 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vapautetuista sitoumuksista; |
| --- | --- |

22.

Alaotsake 2 a – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

| 23. | päättää luoda Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) koskevaan nimikkeistöön erillisen budjettikohdan, josta myönnetään erityinen lisämääräraha eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanon edistämiseksi, jotta voidaan edistää lapsiköyhyyden poistamista ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista samalla kun lievennetään pandemian lapsiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; lisää sen vuoksi alaotsakkeen 2 a maksusitoumusmäärärahoja 700 000 000 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU-väline) tuen ESR+:lle ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastolle (FEAD) olisi edistettävä erityisesti työpaikkojen luomista ja laadukkaita työpaikkoja varsinkin haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille sekä sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden poistamista koskevia toimenpiteitä erityisesti lasten köyhyyden osalta; |
| --- | --- |

24.

Alaotsake 2 b – Palautumiskyky ja arvot

| 25. | korostaa covid-19-kriisin yhteydessä tarvetta luoda vahva Euroopan terveysunioni ja vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmien palautumiskykyä; on siksi päättänyt lisätä EU4Health-ohjelman määrärahoja 80 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että olisi kohdennettava lisäresursseja varsinkin seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyviin palveluihin erityisesti, jotta voidaan varmistaa palvelujen oikea-aikainen ja maksuton saatavuus sekä niiden laatu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että nuoriso kuuluu edelleen unionin talousarvion yleisiin painopisteisiin; lisää siksi rahoitusta Erasmus+ -ohjelman kasvavaan kysyntään vastaamiseksi yhteensä hieman yli 137 miljoonalla eurolla, sillä 5 prosentin lisäys merkitsee 40 000:ta uutta liikkuvuusvaihtoa ja on tärkeä askel viime vuosien menetettyjen mahdollisuuksien kompensoimiseksi; muistuttaa, että Erasmus+ -ohjelma on keskeinen lippulaivaohjelma ja yksi unionin menestyksekkäimmistä ohjelmista, joka on strateginen investointi unionin ja sen kansalaisten tulevaisuuteen; muistuttaa, että Erasmus+ ohjelman riittämätön rahoitus vaarantaisi uusien mahdollisuuksien jatkuvan luomisen nuorille ja heidän paremman työllistyvyytensä; lisää myös Euroopan solidaarisuusjoukkojen määrärahoja 5 miljoonalla eurolla, koska covid-19-pandemian aiheuttama talouskriisi ei saisi vaikuttaa kielteisesti nuorten tukemiseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että unionin talousarviossa on otettava käyttöön riittävästi varoja hätätilanteita varten, myös niitä, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen yhä vakavampiin vaikutuksiin; korostaa, että on tärkeää lisätä unionin pelastuspalvelumekanismin (rescEU) määrärahoja 10 miljoonalla eurolla ottaen erityisesti huomioon Euroopassa tapahtuneet luonnonkatastrofit, jotta voidaan parantaa unionin kansalaisten suojelua ja vahvistaa varautumista ilmastonmuutoksesta johtuviin tuleviin katastrofeihin; korostaa siksi, että on investoitava ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen erityisen haavoittuvilla alueilla ja rakennettava niitä uudelleen kestävämmällä tavalla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ehdottaa lisäksi Luova Eurooppa -ohjelman kulttuurilohkon määrärahojen lisäämistä 10 miljoonalla eurolla, jotta voidaan tukea covid-19-kriisin erityisen ankarasti koettelemia Euroopan kulttuuri- ja luovia aloja ja toimialoja niiden elpymisessä; korostaa, että mitään Luova Eurooppa -ohjelman kolmesta lohkosta saatavaa rahoitusta ei pitäisi käyttää uuden eurooppalaisen Bauhaus-aloitteen puitteissa toteutettavien hankkeiden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman keskeistä roolia vahvistettaessa unionin kansalaisuutta ja demokratiaa, tasa-arvoa ja sukupuolten tasa-arvoa ja oikeusvaltioperiaatetta unionissa sekä tuettaessa sukupuolistuneen väkivallan uhreja ja pitää kiinni siitä, että näiden tavoitteiden tukemiseen tarvitaan lisämäärärahoja; lisää oikeusalan ohjelman määrärahoja, jotta voidaan korvata ehdotettu leikkaus rahoitukseen, jonka tarkoituksena on rahoittaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston (eu-LISA) e-CODEX-ehdotuksen johdosta lisääntyneet tehtävät; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on päättänyt lisätä multimediatoimiin tarkoitettuja määrärahoja, luoda varauksen, jonka tarkoituksena on kannustaa komissiota lisäämään vakautta ja ennustettavuutta EU-asioita käsittelevien radioverkkojen kannalta vähintään kaksivuotisen rahoituksen turvin ja selventää tavoitteita, joita tästä budjettikohdasta rahoitetaan; lisää myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun määrärahoja, jotta voidaan tehostaa tätä vuoropuhelua ja tukea erityisesti kansallisia työmarkkinaosapuolia covid-19-kriisin ja sen pitkän aikavälin seurausten torjunnassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää välttämättömänä lisätä Kyproksen turkkilaisen yhteisön budjettikohdan määrärahoja, jotta voidaan myötävaikuttaa ratkaisevasti Kyproksen kateissa olevien henkilöiden komitean toiminnan jatkamisen ja tehostamiseen ja tukea kulttuuriperintöä käsittelevää yhteisöjenvälistä teknistä komiteaa ja siten parantaa näiden kahden yhteisön välistä luottamusta ja edistää sovintoa niiden välillä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vahvistaa ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa keskittyen naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämiseen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa tämän otsakkeen piiriin kuuluvien erillisvirastojen tärkeästä roolista; on päättänyt lisätä Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA), Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ja Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) rahoitusta näiden virastojen yksilöityjen tarpeiden mukaisesti; lisää myös Euroopan lääkeviraston (EMA), perusoikeusviraston ja Eurojustin henkilöstöä; korostaa myös, että on tärkeää arvioida edelleen ja mahdollisesti lisätä rahoitusta niiden unionin virastojen tarpeiden mukaisesti, jotka käsittelevät covid-19-terveyskriisin vaikutuksia tulevaisuudessa, erityisesti ottaen huomioon Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tarpeet muutetun perustamisasetuksen valossa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että on tärkeää parantaa unionin talousarvion suojaamista petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta; muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on keskeinen rooli unionin taloudellisten etujen suojaamisessa, mukaan lukien Next Generation EU -välineen varojen käyttö, sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen varmistamisessa; päättää siksi tehdä kohdennettuja lisäyksiä Euroopan syyttäjäviraston määrärahoihin ja lisästä sen henkilöstöä, jotta se voi ryhtyä hoitamaan tehtäviään toimeksiantonsa täyttämistä koskevien vaatimusten mukaisesti; ottaa huomioon vaikeudet, joita Euroopan syyttäjänvirastolla on ollut vuonna 2021 tehtäviensä hoitamiseen tarvittavan henkilöstön palkkaamisessa, ja kehottaa komissiota osoittamaan tarvittavaa joustavuutta sen varmistamiseksi, että budjettivallan käyttäjän hyväksymät määrärahat voidaan tulevaisuudessa käyttää täysimääräisesti; panee merkille tapausten huomattavan suman ja sen, että Euroopan syyttäjänvirasto on vain muutaman viikon toiminnan jälkeen rekisteröinyt yli tuhat ilmoitusta unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavista petoksista, mikä korostaa pyynnön kiireellisyyttä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | lisää alaotsakkeen 2 b maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 296 065 210 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; |
| --- | --- |

36.

Otsake 3 – Luonnonvarat ja ympäristö

| 37. | huomauttaa, että covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esille, kuinka strategisen tärkeässä asemassa maatalous on elintarvikekriisin välttämisessä, sillä se tuottaa turvallisia, korkealaatuisia ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikkialla Euroopassa; vaatii rahoittamaan vuonna 2022 lisätukitoimenpiteitä, jotka koskevat koulujärjestelmän, nuorten viljelijöiden ja mehiläishoidon tukea, tietyistä maatalousalan budjettikohdista covid-19-pandemian vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että ilmastonmuutokseen on puututtava kiireellisesti, kuten 9. elokuuta 2021 julkaistussa viimeisimmässä IPPC-raportissa korostetaan; muistuttaa Life-ohjelman merkityksestä ilmastotoimien ja ympäristönsuojelun tukemisen ja vahvistamisen kannalta unionissa; lisää Life-ohjelman talousarviotukea 171 miljoonalla eurolla (25 prosenttia enemmän kuin talousarvioesityksessä) ohjelman eri lohkoissa, koska ohjelmalla on huomattava vastaanottokyky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että Euroopan ympäristökeskuksen määrärahoja olisi lisättävä huomattavasti, jotta se saisi riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit pannakseen täysimääräisesti täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvät politiikkatoimet ja jotta saavutettaisiin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuonna 2050; korostaa, että Euroopan ympäristökeskuksen vahvistamista ei pitäisi rahoittaa Life-ohjelmasta, jota lainsäätäjät eivät ole tarkoittaneet tällaisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa painokkaasti tukemaan syrjäisimpiä alueita, myös POSEI-ohjelmaa (syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma); |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa siis lisäämään otsakkeen 3 maksusitoumusmäärärahoja 212 750 473 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä osittain käytettävissä olevaa liikkumavaraa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että perinteisesti oikaisukirjelmällä täydennetään edelleen näkemystä maataloustukirahaston käytettävissä olevista varoista ja että otsaketta 3 koskevien tarkistusten lähestymistapaa voidaan mukauttaa vastaavasti sovittelun aikana; |
| --- | --- |

42.

Otsake 4 – Muuttoliike ja rajaturvallisuus

| 43. | korostaa, että on tärkeää lisätä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston määrärahoja ottaen erityisesti huomioon Afganistanin viimeaikaiset tapahtumat; palauttaa lisäksi rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen (BMVI) määrärahat, joita komissio halusi vähentää Europolin laajennetusta toimeksiannosta johtuvien uusien tehtävien rahoittamiseksi, koska Europolille tarvittavat määrärahat olisi otettava yksinomaan monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärien kohdentamattomista liikkumavaroista ja/tai ottamalla käyttöön asiaankuuluvia monivuotisen rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineitä; kompensoi tätä taustaa vasten myös BMVI:n uudelleen kohdentamisen eu-LISAan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palauttaa mieliin, että unionin talousarvion budjettinimikkeistön on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta budjettivallan käyttäjä voi hoitaa päätöksentekotehtävänsä tehokkaasti ja jotta parlamentti erityisesti voi täyttää kaikkia otsakkeita koskevat demokraattiset valvonta- ja tarkastustehtävänsä; pitää siksi valitettavana, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon ei sovelleta yksityiskohtaisempaa nimikkeistöä, joka kuvastaisi rahaston erityistavoitteita; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa tarvetta lisätä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) rahoitusta ja henkilöstöä Euroopan turvapaikkavirastoa koskevasta poliittisesta sopimuksesta johtuvien tehtävien mukaisesti; korostaa, että eu-LISAn henkilöstöä on lisättävä edelleen viraston yksilöityjen tarpeiden mukaisesti ja että virastoa on autettava toteuttamaan erinäisiä erittäin kriittisiä unionin hankkeita sisäisen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden alalla vuonna 2022, kuten EES, ETIAS, yhteentoimivuus, tarkistettu VIS-asetus ja Eurodac asetuksen tarkistaminen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peruuttaa neuvoston tekemät leikkaukset Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) talousarvioon, koska virastolla on oltava riittävät välineet ja sen henkilöstöä on ylennettävä, jotta se voi toimia kaikilla sen uuden toimeksiannon piiriin kuuluvilla vastuualueilla; on kuitenkin päättänyt ottaa 90 000 000 euroa varaukseen, kunnes otetaan palvelukseen loput 20 perusoikeusvalvojaa AD-palkkaluokkaan sekä kolme varapääjohtajaa ja hyväksytään menettely asetuksen (EU) 2019/1896 (14) 46 artiklan täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | lisää siis otsakkeen 4 maksusitoumusmäärärahoja 106 231 750 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; |
| --- | --- |

47.

Otsake 5 – Turvallisuus ja puolustus

| 48. | pitää tärkeänä unionin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan asteittaista määrittelyä samalla kun kunnioitetaan tiettyjen jäsenvaltioiden puolueettomuutta; pitää tärkeänä tehostaa eurooppalaista puolustusalan yhteistyötä, koska se auttaa turvaamaan Eurooppaa ja lisää sen kansalaisten turvallisuutta mutta alentaa myös kustannuksia; toteaa, että Euroopan puolustusalan yhteistyön tarkoituksena on luoda synergioita ja välttää päällekkäisiä menoja jäsenvaltioissa; kehottaa lisäämään Euroopan puolustusrahaston ja sotilaallisen liikkuvuuden rahoitusta, jotta voidaan täysimääräisesti edistää innovatiivista ja kilpailukykyistä puolustusteollista perustaa, jolla edistetään kipeästi kaivattua unionin strategista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa turvallisuuden ja lainvalvonnan alalla toimivien erillisvirastojen tärkeästä roolista, erityisesti Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL), Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) osalta, ja ehdottaa kohdennettuja lisäyksiä ja/tai henkilöstömuutoksia, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti; korostaa, että jos Europolin tarkistettua oikeusperustaa ei hyväksytä vuoden 2021 loppuun mennessä, viraston talousarvioon jätetty varaus voi johtaa sellaisen henkilöstön palvelukseen ottamisen viivästymiseen, joka on tarpeen, jotta voidaan varmistaa Europolin tarkistetun oikeusperustan ja toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon valmistelu ja tehostaa Europolin toimia terrorismin ja kyberrikollisuuden torjumiseksi, innovoinnin edistämiseksi sekä tukea laaja-alaisia tutkimuksia, Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävää yhteistyötä ja rahanpesun torjuntatoimia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | lisää otsakkeen 5 määrärahoja yhteensä 82 621 461 eurolla talousarvioesitykseen nähden ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä osittain käytettävissä olevaa liikkumavaraa; |
| --- | --- |

50.

Otsake 6 – Naapurialueet ja muu maailma

| 51. | korostaa, että aikana, jolloin ulkoisten haasteiden ja kansainvälisten poliittisten kysymysten merkitys kasvaa kansainvälisessä politiikassa, unionin on varmistettava, että sen talousarviosta osoitetaan asianmukainen rahoitus ulkoiselle ulottuvuudelle ja että se on valmis vastaamaan viipymättä nykyisiin, esiin nouseviin sekä tuleviin ja pitkän aikavälin haasteisiin; vaatii tukemaan naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa ja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) puitteissa sovittuja painopisteitä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | painottaa tarvetta lisätä YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) rahoitusta, kun otetaan huomioon sen merkitys alueellisen vakauden edistämisessä ja koska se on ainutlaatuinen elintärkeiden palvelujen tarjoaja miljoonille palestiinalaispakolaisille; korostaa, että ehdotetulla lisäyksellä pyritään varmistamaan UNRWA:n ennakoitavissa oleva rahoitus; korostaa lasten suvaitsevuus- ja rauhankasvatuksen sekä keskinäistä kunnioitusta edistävän kasvatuksen merkitystä; kehottaa komissiota jatkamaan yhteistyötä palestiinalaishallinnon ja UNRWA:n kanssa, jotta voidaan edistää palestiinalaislasten laadukasta koulutusta ja varmistaa edelleen, että Unescon normeja noudatetaan kaikilta osin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa tarvetta lisätä rahoitusta Länsi-Balkanin maille sekä itäisen ja eteläisen naapuruston maille, jotta voidaan tukea niissä toteutettavia kattavia uudistuksia ja covid-19-kriisistä ja sen pitkäaikaisista sosiaalisista, ympäristöön liittyvistä ja taloudellisista seurauksista toipumista ja lisätä kansalaisyhteiskunnan ja valtiosta riippumattomien toimijoiden rahoitusta liittymisneuvotteluja käyvissä maissa; korostaa tässä mielessä tarvetta varmistaa riittävä rahoitus keskeisen tärkeille aloille, jollaisia ovat muun muassa demokratiatuki, kansalaisyhteiskunta ja oikeusvaltio; kehottaa erityisesti jatkamaan ihmisoikeus- ja demokratia-aktivistien sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemista Valko-Venäjällä ja naapurimaissa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ilmaisee syvän huolen Afganistanin tämän hetken tilanteesta; katsoo, että Afganistanille ja sen naapurimaille annettavan humanitaarisen avun määrärahoja olisi lisättävä merkittävästi, jotta voidaan tukea ja suojella haavoittuvassa asemassa olevia afganistanilaisia, etenkin naisia, lapsia ja ankarien toimien kohteeksi joutuneita riskiryhmiä, ja heidän perheitään; vaatii lisäksi, että kaikki rahoitus riippumattomille kehitysyhteistyö- ja humanitaarisen avun järjestöille Afganistanissa osoitetaan suoraan näille järjestöille käyttämättä Taleban-hallitusta välittäjänä; on päättänyt lisätä humanitaarisen avun rahoitusta 20 prosentilla ottaen huomioon Afganistanissa ja muualla maailmassa vallitsevasta tilanteesta johtuvat odotettavissa olevat tarpeet, jotka rahoitetaan solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta sekä sisäisesti että ulkoisesti ja jotka saattavat johtaa varojen puuttumiseen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää valitettavana epätasa-arvoista rokotuskattavuutta maailmassa; korostaa siksi tarvetta mahdollistaa covid-19-rokotteiden saatavuus kehitysmaissa, erityisesti Covax-aloitteen avulla, sekä tukea niiden terveydenhuoltojärjestelmien parantamista; on siksi päättänyt varata tätä varten NDICI – Globaali Eurooppa -välineen uusia haasteita ja painopisteitä koskevaan joustovaraan vuonna 2022 miljardi euroa, josta vähennetään vuodelta 2021 siirretyt NDICI-varat sekä lisäksi 100 miljoonaa euroa budjettikohtaan ”Ihmiset – Maailmanlaajuiset haasteet” kaikkien komission jo antamien lupausten ja sitoumusten lisäksi; pyytää jäsenvaltioita täyttämään kiireellisesti jo tekemänsä Covax-sitoumukset ja kehottaa niitä sitomaan vielä 2 miljardia euroa joko Covaxiin tai rokoteannoksiin vuoden 2022 alkupuoliskolla; muistuttaa, että budjettikohdan ”Ihmiset – Maailmanlaajuiset haasteet” tavoitteena on myös rahoittaa välittömiä sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteita; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuo esiin unionin maailmanlaajuisia toimia pakolaisten tukemiseksi ja palauttaa mieliin Turkin ja muiden vastaanottavien maiden, myös eteläisen Välimeren maiden, tärkeän roolin etenkin Syyriasta tulevien pakolaisten vastaanottajina; vahvistaa, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on edelleen annettava vaikuttavaa ja valvottua apua vastaanottavissa maissa oleville syyrialaispakolaisille; korostaa, että syyrialaispakolaisten tarpeiden tulevaa rahoitusta ei otettu huomioon monivuotista rahoituskehystä eikä NDICI – Globaali Eurooppa -välinettä koskevissa neuvotteluissa eikä sitä näin ollen pitäisi rahoittaa suunnitelluista välineistä, ei myöskään NDICI – Globaali Eurooppa -välineen joustovarasta, koska Syyriasta, Irakista ja muista maista tulevien pakolaisten hyväksi toteutettavalla paketilla ei vastata uuteen kriisiin tai ennakoimattomiin tarpeisiin; pyytää, että EU:n Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä mahdollisesti seuraava väline rahoitettaisiin uusilla määrärahoilla ja jäsenvaltioiden lisärahoitusosuuksilla ja että tässä yhteydessä rahoituskehysasetusta tarkistetaan vastaavasti otsakkeen 6 enimmäismäärän nostamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon unionin ulkoisten toimien todelliset rahoitustarpeet; pyytää komissiota varmistamaan, että Turkin hallitus ei osallistu suoraan Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä seuraavan välineen varojen hallinnointiin ja jakamiseen ja että varat annetaan ensisijaisesti suoraan pakolaisille ja vastaanottaville yhteisöille ja että niitä hallinnoivat järjestöt, jotka takaavat vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden; |
| --- | --- |

56.

| 57. | painottaa, että EU:n makrotaloudellinen rahoitusapu Moldovalle, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Georgialle, Jordanialle, Kosovolle, Montenegrolle, Pohjois-Makedonialle, Tunisialle ja Ukrainalle on avainasemassa investointien edistämisessä ja covid-19-kriisistä toipumisen tukemisessa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että ihmisoikeuksien ja demokratian suojeleminen ja edistäminen maailmanlaajuisesti sekä naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten lasten, suojeleminen on edelleen unionin ulkoisen toiminnan keskeinen pyrkimys; on siksi päättänyt lisätä näiden budjettikohtien rahoitusta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on päättänyt kohdentaa lisätukea strategiseen viestintään, erityisesti toimenpiteisiin maailmanlaajuisen disinformaation torjumiseksi siten, että valtiollisten ja muiden toimijoiden levittämää disinformaatiota seurataan ja tuodaan järjestelmällisesti esiin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | lisää sen vuoksi otsakkeen 6 maksusitoumusmäärärahoja 563 429 451 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että lisäys rahoitetaan hyödyntämällä käytettävissä olevaa liikkumavaraa ja ottamalla käyttöön erityisrahoitusvälineet; |
| --- | --- |

60.

Otsake 7 – EU:n yleinen hallinto

| 61. | katsoo, että neuvoston tekemät leikkaukset ovat perusteettomia eivätkä anna komissiolle mahdollisuutta hoitaa tehtäviään; palauttaa näin ollen talousarvioesityksen määrärahat komission hallintomenoihin, mukaan lukien sen toimistoihin liittyvät määrärahat; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että 55-valmiuspaketin, biodiversiteettistrategian ja kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian kaltaisten uusien lainsäädäntöehdotusten ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin perustuvien strategisten aloitteiden sekä Next Generation EU -välineeseen ja elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvien unionin menojen kasvun seurauksena joidenkin yksiköiden, erityisesti komission ympäristöasioiden pääosaston ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), henkilöstöä on lisättävä; pyytää komissiota puolueettomana välittäjänä arvioimaan näitä tarpeita pikaisesti uudelleen ja ehdottamaan asianmukaisia lisäyksiä oikaisukirjelmässään tai sovittelumenettelyn aikana vähentämättä muiden yksiköidensä tai virastojen nykyisiä henkilöstöresursseja; korostaa, että määrärahojen ja henkilöstön nykyinen määrä heikentää OLAFin kykyä hoitaa tehtäviään kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa myös OLAFin lisääntynyttä työtaakkaa unionin elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanossa ja yhteydenpidossa Euroopan syyttäjänvirastoon; |
| --- | --- |

62.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 63. | muistuttaa, että pilottihankkeet ja valmistelutoimet ovat tärkeitä välineitä poliittisten painopisteiden muotoilussa ja sellaisten uusien aloitteiden käyttöönotossa, joista voi potentiaalisesti tulla unionin pysyviä toimintoja ja ohjelmia; on analysoinut huolellisesti kaikki tehdyt ehdotukset ja ottaen täysin huomioon komission suorittaman oikeudellisten vaatimusten noudattamista ja toteutettavuutta koskevan arvioinnin on hyväksynyt pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevan tasapainoisen paketin, jossa otetaan huomioon parlamentin poliittiset painopisteet; kehottaa komissiota panemaan pilottihankkeet ja valmistelutoimet ripeästi täytäntöön ja antamaan palautetta niiden tuloksellisuudesta ja käytännön tuloksista; |
| --- | --- |

63.

Maksut

| 64. | korostaa, että vuoden 2022 talousarvioon on otettava riittävä määrä maksumäärärahoja, ja on siksi päättänyt peruuttaa neuvoston tekemät leikkaukset ja lisätä maksumäärärahoja budjettikohdissa, joiden maksusitoumusmäärärahoja on tarkistettu; |
| --- | --- |

64.

Muut pääluokat

Pääluokka I – Euroopan parlamentti

| 65. | säilyttää vuoden 2022 talousarvionsa yleisen tason muuttumattomana 2 112 904 198 eurossa täysistunnossa 29. huhtikuuta 2021 hyväksytyn tuloista ja menoista laaditun ennakkoarvion mukaisesti; sisällyttää talousarvioon teknisiä muutoksia, joilla ei ole talousarviovaikutuksia, ottaakseen huomioon ajan tasalle saatetut tiedot, joita ei ollut saatavilla aikaisemmin tänä vuonna; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ottaa huomioon edellä mainitun, 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2022 ja






  a) | panee merkille ympäristöasioiden hallintajärjestelmän (EMAS) tulevan väliarvioinnin; toistaa kehotuksensa muuttaa parlamentin nykyistä hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmaa hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä hyödyntämällä hiilen sisäistä hinnoittelua; |
| --- | --- | --- |

66.

a)

panee merkille ympäristöasioiden hallintajärjestelmän (EMAS) tulevan väliarvioinnin; toistaa kehotuksensa muuttaa parlamentin nykyistä hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmaa hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä hyödyntämällä hiilen sisäistä hinnoittelua;

| b) | panee merkille, että yksi EMAS-järjestelmän tärkeimmistä painopisteistä keskipitkällä aikavälillä on henkilöliikenteestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen; toistaa kehotuksensa vähentää järkevällä tavalla matkustamista sellaisiin kokouksiin, jotka voidaan järjestää tehokkaasti etänä tai hybridimuodossa, ja edistää siirtymistä vähähiilisiin vaihtoehtoihin kaikessa muussa matkustamisessa, kunhan tämä ei vaikuta lainsäädäntö- ja poliittisen työn laatuun; |
| --- | --- |

b)

panee merkille, että yksi EMAS-järjestelmän tärkeimmistä painopisteistä keskipitkällä aikavälillä on henkilöliikenteestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen; toistaa kehotuksensa vähentää järkevällä tavalla matkustamista sellaisiin kokouksiin, jotka voidaan järjestää tehokkaasti etänä tai hybridimuodossa, ja edistää siirtymistä vähähiilisiin vaihtoehtoihin kaikessa muussa matkustamisessa, kunhan tämä ei vaikuta lainsäädäntö- ja poliittisen työn laatuun;

| c) | pitää myönteisenä, että parlamentin henkilöstön mahdollisuuksia vapaaehtoiseen etätyöhön on laajennettu; kehottaa jälleen järjestämään kokoukset, joihin ei liity poliittista päätöksentekoa, kuten kuulemiset ja näkemystenvaihto tai sisäiset kokoukset ja valmistelukokoukset, ensisijaisesti hybridinä tai täysin etänä; kehottaa jälleen asettamaan kaikkien valtuuskuntien virallisten vierailujen hyväksymisen edellytykseksi valmistelukokousten ja matkan jälkeisten tiedotustilaisuuksien järjestämisen täysin etänä ja hyväksymään vierailut vain, jos valtuuskunta kuuluu vuodesta 2022 alkaen oikeutettuihin valtuuskuntiin; kehottaa jälleen puhemiehistöä varmistamaan, että Strasbourgissa järjestetään ylimääräisiä valiokuntakokouksia vain poikkeustapauksissa ja että ne on perusteltava asianmukaisesti ennen kuin ne hyväksytään yksittäistapauksina; |
| --- | --- |

c)

pitää myönteisenä, että parlamentin henkilöstön mahdollisuuksia vapaaehtoiseen etätyöhön on laajennettu; kehottaa jälleen järjestämään kokoukset, joihin ei liity poliittista päätöksentekoa, kuten kuulemiset ja näkemystenvaihto tai sisäiset kokoukset ja valmistelukokoukset, ensisijaisesti hybridinä tai täysin etänä; kehottaa jälleen asettamaan kaikkien valtuuskuntien virallisten vierailujen hyväksymisen edellytykseksi valmistelukokousten ja matkan jälkeisten tiedotustilaisuuksien järjestämisen täysin etänä ja hyväksymään vierailut vain, jos valtuuskunta kuuluu vuodesta 2022 alkaen oikeutettuihin valtuuskuntiin; kehottaa jälleen puhemiehistöä varmistamaan, että Strasbourgissa järjestetään ylimääräisiä valiokuntakokouksia vain poikkeustapauksissa ja että ne on perusteltava asianmukaisesti ennen kuin ne hyväksytään yksittäistapauksina;

| d) | on tyytyväinen siihen, että virkamatkasääntöjen tarkistamisprosessi on käynnissä; kehottaa jälleen hyväksymään matkat asianmukaisesti tarpeiden perusteella ja käyttämään mahdollisuuksien mukaan vähähiilisiä liikennemuotoja; toistaa kehotuksensa tarkistaa valtuutettujen avustajien virkamatkasääntöjä samojen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

on tyytyväinen siihen, että virkamatkasääntöjen tarkistamisprosessi on käynnissä; kehottaa jälleen hyväksymään matkat asianmukaisesti tarpeiden perusteella ja käyttämään mahdollisuuksien mukaan vähähiilisiä liikennemuotoja; toistaa kehotuksensa tarkistaa valtuutettujen avustajien virkamatkasääntöjä samojen periaatteiden mukaisesti;

| e) | kannustaa jäseniä käyttämään vähähiilisiä liikennevaihtoehtoja; toistaa kehotuksensa tarkistaa jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeita siten, että jäsenille maksetaan unionin alueella suoritetuista matkoista korvaus turistiluokan joustavien lentolippujen hinnan perusteella, paitsi jos poikkeus perustellaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kannustaa jäseniä käyttämään vähähiilisiä liikennevaihtoehtoja; toistaa kehotuksensa tarkistaa jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeita siten, että jäsenille maksetaan unionin alueella suoritetuista matkoista korvaus turistiluokan joustavien lentolippujen hinnan perusteella, paitsi jos poikkeus perustellaan asianmukaisesti;

| f) | toistaa parlamentille esittämänsä kehotuksen tehdä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja erityisesti Brysselin alueen kanssa sen pyrkiessä toimimaan kestävän kaupunkiliikenteen edelläkävijänä ottamalla ennakoiva rooli Good Move -liikkuvuussuunnitelman täytäntöönpanossa, erityisesti pysäköintipaikkojen osalta; kehottaa jälleen laajentamaan parlamentin työsuhdepyöräjärjestelyä ja käyttämään virka-autoja jäsenten, henkilöstön ja valtuutettujen avustajien kuljettamiseen virkamatkoilla Brysselin ja Strasbourgin välillä; toistaa kehotuksensa lisätä asianmukaisesti yksinomaan sähköajoneuvoille varattujen pysäköintipaikkojen määrää; |
| --- | --- |

f)

toistaa parlamentille esittämänsä kehotuksen tehdä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja erityisesti Brysselin alueen kanssa sen pyrkiessä toimimaan kestävän kaupunkiliikenteen edelläkävijänä ottamalla ennakoiva rooli Good Move -liikkuvuussuunnitelman täytäntöönpanossa, erityisesti pysäköintipaikkojen osalta; kehottaa jälleen laajentamaan parlamentin työsuhdepyöräjärjestelyä ja käyttämään virka-autoja jäsenten, henkilöstön ja valtuutettujen avustajien kuljettamiseen virkamatkoilla Brysselin ja Strasbourgin välillä; toistaa kehotuksensa lisätä asianmukaisesti yksinomaan sähköajoneuvoille varattujen pysäköintipaikkojen määrää;

| g) | suhtautuu myönteisesti kaavailtuun ehdotukseen vierailijaryhmiä koskevien sääntöjen tarkistamisesta; panee merkille asiasta vastaavien yksiköiden toteuttamat toimet, joilla vierailijaryhmille tiedotetaan heidän matkojensa ympäristövaikutuksista; kehottaa jälleen ottamaan käyttöön vuonna 2022 kannustepohjaisen matkakustannusten korvausjärjestelmän, joka perustuu ympäristövaikutuksiin; edellyttää, että tarkistetut säännöt ovat komission Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789) ja erityisesti sen joukkoliikennettä koskevan 9 kohdan mukaisesti ja mukauttamaan vierailijaryhmien matkakustannuksia markkinahintojen kehityksen perusteella ja sallimaan muutokset, jotta vältetään se, että markkinoista johtuvat matkakustannusten vaihtelut johtavat vierailijoiden välilliseen maantieteelliseen syrjintään; |
| --- | --- |

g)

suhtautuu myönteisesti kaavailtuun ehdotukseen vierailijaryhmiä koskevien sääntöjen tarkistamisesta; panee merkille asiasta vastaavien yksiköiden toteuttamat toimet, joilla vierailijaryhmille tiedotetaan heidän matkojensa ympäristövaikutuksista; kehottaa jälleen ottamaan käyttöön vuonna 2022 kannustepohjaisen matkakustannusten korvausjärjestelmän, joka perustuu ympäristövaikutuksiin; edellyttää, että tarkistetut säännöt ovat komission Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789) ja erityisesti sen joukkoliikennettä koskevan 9 kohdan mukaisesti ja mukauttamaan vierailijaryhmien matkakustannuksia markkinahintojen kehityksen perusteella ja sallimaan muutokset, jotta vältetään se, että markkinoista johtuvat matkakustannusten vaihtelut johtavat vierailijoiden välilliseen maantieteelliseen syrjintään;

| h) | panee merkille, että parhaillaan on käynnissä toteutettavuustutkimuksia, joissa arvioidaan, onko uusien aurinkosähköpaneelien asentaminen useisiin Brysselissä sijaitseviin rakennuksiin kustannustehokasta, ja toistaa samalla kehotuksensa asentaa Brysselin rakennusten katoille vuoteen 2023 mennessä uusinta aurinkosähkötekniikkaa mahdollisimman suuren potentiaalin saavuttamiseksi; kehottaa jälleen lopettamaan fossiilisia polttoaineita käyttävien lämmitysjärjestelmien päivittämisen ja hyväksymään vuonna 2022 etenemissuunnitelman fossiilisista polttoaineista luopumiseksi asteittain asettaen erityisiä välitavoitteita hukkainvestointien välttämiseksi ja kehottaa analysoimaan lämpöpumppujärjestelmien ja muiden asiaankuuluvien teknologioiden käytön vaikuttavuutta ja tehokkuutta EMAS-järjestelmän tavoitteiden mukaisesti; toistaa samalla kehotuksensa korvata asteittain hankitun energian alkuperätakuut paikallisilla uusiutuvilla energialähteillä; |
| --- | --- |

h)

panee merkille, että parhaillaan on käynnissä toteutettavuustutkimuksia, joissa arvioidaan, onko uusien aurinkosähköpaneelien asentaminen useisiin Brysselissä sijaitseviin rakennuksiin kustannustehokasta, ja toistaa samalla kehotuksensa asentaa Brysselin rakennusten katoille vuoteen 2023 mennessä uusinta aurinkosähkötekniikkaa mahdollisimman suuren potentiaalin saavuttamiseksi; kehottaa jälleen lopettamaan fossiilisia polttoaineita käyttävien lämmitysjärjestelmien päivittämisen ja hyväksymään vuonna 2022 etenemissuunnitelman fossiilisista polttoaineista luopumiseksi asteittain asettaen erityisiä välitavoitteita hukkainvestointien välttämiseksi ja kehottaa analysoimaan lämpöpumppujärjestelmien ja muiden asiaankuuluvien teknologioiden käytön vaikuttavuutta ja tehokkuutta EMAS-järjestelmän tavoitteiden mukaisesti; toistaa samalla kehotuksensa korvata asteittain hankitun energian alkuperätakuut paikallisilla uusiutuvilla energialähteillä;

| i) | muistuttaa, että parlamentin jäsenten suuri enemmistö on useissa päätöslauselmissa ilmaissut tukevansa yhden toimipaikan ratkaisua varmistaakseen unionin veronmaksajien varojen tehokkaan käytön ja sitä, että parlamentti kantaa institutionaalisen vastuunsa hiilijalanjälkensä pienentämisestä; muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg; toteaa, että pysyvät muutokset edellyttäisivät perussopimuksen muuttamista, johon tarvitaan yksimielisyys; |
| --- | --- |

i)

muistuttaa, että parlamentin jäsenten suuri enemmistö on useissa päätöslauselmissa ilmaissut tukevansa yhden toimipaikan ratkaisua varmistaakseen unionin veronmaksajien varojen tehokkaan käytön ja sitä, että parlamentti kantaa institutionaalisen vastuunsa hiilijalanjälkensä pienentämisestä; muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan Euroopan parlamentin kotipaikka on Strasbourg; toteaa, että pysyvät muutokset edellyttäisivät perussopimuksen muuttamista, johon tarvitaan yksimielisyys;

| j) | panee tyytyväisenä merkille, että EMAS-toimintasuunnitelmassa 2021 määrätään, että ympäristöystävällisten julkisten hankintojen neuvontapalvelua on tarvittaessa kuultava kaikissa ensisijaisia tuoteluokkia koskevissa hankintamenettelyissä; toistaa kuitenkin kehotuksensa kuulla ympäristöä säästävien julkisten hankintojen neuvontapalvelua pakollisesti yli 15 000 euron hankinnoissa; |
| --- | --- |

j)

panee tyytyväisenä merkille, että EMAS-toimintasuunnitelmassa 2021 määrätään, että ympäristöystävällisten julkisten hankintojen neuvontapalvelua on tarvittaessa kuultava kaikissa ensisijaisia tuoteluokkia koskevissa hankintamenettelyissä; toistaa kuitenkin kehotuksensa kuulla ympäristöä säästävien julkisten hankintojen neuvontapalvelua pakollisesti yli 15 000 euron hankinnoissa;

| k) | muistuttaa, että puhemiehistön vuonna 2018 tekemän yleistä kulukorvausta koskevan päätöksen jälkeen täysistunnossa on tehty myöhemmin sitä koskevia päätöksiä, ja toistaa siksi puhemiehistölle esittämänsä pyynnön tehdä muutoksia yleistä kulukorvausta koskeviin sääntöihin vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

k)

muistuttaa, että puhemiehistön vuonna 2018 tekemän yleistä kulukorvausta koskevan päätöksen jälkeen täysistunnossa on tehty myöhemmin sitä koskevia päätöksiä, ja toistaa siksi puhemiehistölle esittämänsä pyynnön tehdä muutoksia yleistä kulukorvausta koskeviin sääntöihin vuoden 2021 loppuun mennessä;

| l) | kehottaa puhemiehistöä määrittelemään selkeät ja oikeudellisesti varmat normit, joissa täsmennetään, missä tapauksissa väärinkäytösten paljastajien suojelu voidaan myöntää, myös valtuutetuille avustajille, ja julkistamaan nämä normit; |
| --- | --- |

l)

kehottaa puhemiehistöä määrittelemään selkeät ja oikeudellisesti varmat normit, joissa täsmennetään, missä tapauksissa väärinkäytösten paljastajien suojelu voidaan myöntää, myös valtuutetuille avustajille, ja julkistamaan nämä normit;

| m) | korostaa tarvetta tarkastella parlamentin henkilöstöpolitiikkaa uudelleen, jotta toimielin voi hyödyntää koko henkilöstönsä hankkimaa asiantuntemusta; katsoo siksi, että sääntöjä on muutettava, jotta kaikki henkilöstöryhmät, myös valtuutetut avustajat, voivat osallistua sisäisiin kilpailuihin, ja että on laadittava henkilöstöhallinnon kehittämisjärjestelmiä, joiden avulla parlamentti voi säilyttää näiden ryhmien asiantuntemuksen toimielimen palveluksessa; |
| --- | --- |

m)

korostaa tarvetta tarkastella parlamentin henkilöstöpolitiikkaa uudelleen, jotta toimielin voi hyödyntää koko henkilöstönsä hankkimaa asiantuntemusta; katsoo siksi, että sääntöjä on muutettava, jotta kaikki henkilöstöryhmät, myös valtuutetut avustajat, voivat osallistua sisäisiin kilpailuihin, ja että on laadittava henkilöstöhallinnon kehittämisjärjestelmiä, joiden avulla parlamentti voi säilyttää näiden ryhmien asiantuntemuksen toimielimen palveluksessa;

| n) | pitää valitettavana, että puhemiehistö kieltäytyy toteuttamasta täysistunnon useaan otteeseen ilmaisemaa tahtoa ryhtyä toimiin parlamentin kolmen toimipaikan välisiä virkamiesten, muun henkilöstön ja valtuutettujen avustajien virkamatkoja koskevien korvausten tason yhdenmukaistamiseksi kauttaaltaan; kehottaa puhemiehistöä käsittelemään tätä asiaa korjatakseen tämän eriarvoisuuden enempää viivyttelemättä ja toteuttamaan välittömästi toimia sovellettavien sääntöjen tarkistamiseksi, mikä on tarpeen oikeudellisen kehyksen muuttamiseksi; |
| --- | --- |

n)

pitää valitettavana, että puhemiehistö kieltäytyy toteuttamasta täysistunnon useaan otteeseen ilmaisemaa tahtoa ryhtyä toimiin parlamentin kolmen toimipaikan välisiä virkamiesten, muun henkilöstön ja valtuutettujen avustajien virkamatkoja koskevien korvausten tason yhdenmukaistamiseksi kauttaaltaan; kehottaa puhemiehistöä käsittelemään tätä asiaa korjatakseen tämän eriarvoisuuden enempää viivyttelemättä ja toteuttamaan välittömästi toimia sovellettavien sääntöjen tarkistamiseksi, mikä on tarpeen oikeudellisen kehyksen muuttamiseksi;

| o) | kehottaa jälleen puheenjohtajakokousta tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja Euroopan unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä; painottaa, että tarkistuksen yhteydessä olisi tarkasteltava valtuutettujen avustajien mahdollisuutta osallistua tietyin ehdoin jäsenten mukana parlamentin virallisiin valtuuskuntiin ja valtuuskuntamatkoille; |
| --- | --- |

o)

kehottaa jälleen puheenjohtajakokousta tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja Euroopan unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä; painottaa, että tarkistuksen yhteydessä olisi tarkasteltava valtuutettujen avustajien mahdollisuutta osallistua tietyin ehdoin jäsenten mukana parlamentin virallisiin valtuuskuntiin ja valtuuskuntamatkoille;

| p) | panee merkille puhemiehistön 8. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen etäosallistumisjärjestelyn mukaisesta äänestämisestä; toteaa, että tällä hetkellä etä-äänestys ei ole mahdollista, koska puhemies ei ole tehnyt päätöstä poikkeuksellisista olosuhteista; toistaa puhemiehistölle esittämänsä kehotuksen antaa jäsenille oikeuden käyttää äänioikeuttaan äitiys- tai isyyslomalla, pitkäaikaisella sairauslomalla tai ylivoimaisen esteen tapauksessa; |
| --- | --- |

p)

panee merkille puhemiehistön 8. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen etäosallistumisjärjestelyn mukaisesta äänestämisestä; toteaa, että tällä hetkellä etä-äänestys ei ole mahdollista, koska puhemies ei ole tehnyt päätöstä poikkeuksellisista olosuhteista; toistaa puhemiehistölle esittämänsä kehotuksen antaa jäsenille oikeuden käyttää äänioikeuttaan äitiys- tai isyyslomalla, pitkäaikaisella sairauslomalla tai ylivoimaisen esteen tapauksessa;

| q) | panee merkille meneillään olevat toimet langattoman infrastruktuurin korvaamiseksi kolmella toimipaikalla; vaatii uuden infrastruktuurin nopeaa asentamista; |
| --- | --- |

q)

panee merkille meneillään olevat toimet langattoman infrastruktuurin korvaamiseksi kolmella toimipaikalla; vaatii uuden infrastruktuurin nopeaa asentamista;

| r) | muistuttaa tietoturvaan ja yksityisyyteen liittyvistä riskeistä, kun käytetään kolmansien osapuolten tarjoamia ratkaisuja, sekä avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käytön myönteisistä vaikutuksista; katsoo ehdottomasti, että käyttäjille olisi annettava mahdollisuus käyttää avoimen lähdekoodin ohjelmistoja parlamentin laitteissa ja että virtuaalikokouksia ja pikaviestintää varten tarvitaan hajautettuja avoimen lähdekoodin ratkaisuja; korostaa, että käyttäjiä on koulutettava asianmukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota kyberturvallisuuteen; korostaa, että tarvitaan automaattista transkriptio- ja käännösohjelmistoa tukemaan tiedon tasapuolista levittämistä kaikilla virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

r)

muistuttaa tietoturvaan ja yksityisyyteen liittyvistä riskeistä, kun käytetään kolmansien osapuolten tarjoamia ratkaisuja, sekä avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käytön myönteisistä vaikutuksista; katsoo ehdottomasti, että käyttäjille olisi annettava mahdollisuus käyttää avoimen lähdekoodin ohjelmistoja parlamentin laitteissa ja että virtuaalikokouksia ja pikaviestintää varten tarvitaan hajautettuja avoimen lähdekoodin ratkaisuja; korostaa, että käyttäjiä on koulutettava asianmukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota kyberturvallisuuteen; korostaa, että tarvitaan automaattista transkriptio- ja käännösohjelmistoa tukemaan tiedon tasapuolista levittämistä kaikilla virallisilla kielillä;

| s) | panee merkille pilvipalveluja koskevat strategiset suuntaviivat, jotka puhemiehistö hyväksyi kesäkuussa 2020; toistaa kehotuksensa toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että parlamentin ohjelmisto- ja digitaalisen infrastruktuurin, myös pilvipalveluratkaisujen, hankinnoissa vältetään toimittajariippuvuuden vaikutuksia asettamalla siirrettävyyttä ja täyttä yhteentoimivuutta koskevia vaatimuksia ja käyttämällä avoimen lähdekoodin ohjelmistoja, ja kehottaa korvamerkitsemään hankintoja pk-yrityksille ja startup-yrityksille; |
| --- | --- |

s)

panee merkille pilvipalveluja koskevat strategiset suuntaviivat, jotka puhemiehistö hyväksyi kesäkuussa 2020; toistaa kehotuksensa toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että parlamentin ohjelmisto- ja digitaalisen infrastruktuurin, myös pilvipalveluratkaisujen, hankinnoissa vältetään toimittajariippuvuuden vaikutuksia asettamalla siirrettävyyttä ja täyttä yhteentoimivuutta koskevia vaatimuksia ja käyttämällä avoimen lähdekoodin ohjelmistoja, ja kehottaa korvamerkitsemään hankintoja pk-yrityksille ja startup-yrityksille;

| t) | panee merkille joidenkin yhteystoimistojen tarjoamat palvelut muilla kuin unionin virallisilla kielillä; pyytää puhemiehistöä analysoimaan mahdollisuutta tarjota esimerkiksi Europa Experience -keskuksissa käytettävää viestintämateriaalia eri jäsenvaltioiden kielivähemmistöjen, alueiden ja yhteisöjen kielillä ja arvioimaan sen taloudellisia kustannuksia; |
| --- | --- |

t)

panee merkille joidenkin yhteystoimistojen tarjoamat palvelut muilla kuin unionin virallisilla kielillä; pyytää puhemiehistöä analysoimaan mahdollisuutta tarjota esimerkiksi Europa Experience -keskuksissa käytettävää viestintämateriaalia eri jäsenvaltioiden kielivähemmistöjen, alueiden ja yhteisöjen kielillä ja arvioimaan sen taloudellisia kustannuksia;

| u) | panee merkille arvioidut freelance-käännöskustannukset, joita aiheutuu keskeisten ulkopolitiikkaa koskevien päätöslauselmien kääntämisestä kyseisen maan viralliselle kielelle; toistaa pyyntönsä tällaisten asiakirjojen kääntämisestä, jotta voidaan tehostaa parlamentin ulkosuhdetoiminnan vaikutusta ja näkyvyyttä, ja kehottaa varmistamaan, että tähän tarkoitukseen osoitetaan riittävästi määrärahoja; |
| --- | --- |

u)

panee merkille arvioidut freelance-käännöskustannukset, joita aiheutuu keskeisten ulkopolitiikkaa koskevien päätöslauselmien kääntämisestä kyseisen maan viralliselle kielelle; toistaa pyyntönsä tällaisten asiakirjojen kääntämisestä, jotta voidaan tehostaa parlamentin ulkosuhdetoiminnan vaikutusta ja näkyvyyttä, ja kehottaa varmistamaan, että tähän tarkoitukseen osoitetaan riittävästi määrärahoja;

| v) | panee merkille immersiivinen verkkoelämys -hankkeen ja muut vierailijoille tarjolla olevat verkkotoiminnot; pyytää kehittämään ja tekemään tunnetuksi jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kansalaisille ja asukkaille mahdollisuuksia tehdä virtuaalisia opastettuja kiertokäyntejä parlamentissa, jotta suuri yleisö saisi paremman käsityksen toimielimen työstä ja arvoista; |
| --- | --- |

v)

panee merkille immersiivinen verkkoelämys -hankkeen ja muut vierailijoille tarjolla olevat verkkotoiminnot; pyytää kehittämään ja tekemään tunnetuksi jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kansalaisille ja asukkaille mahdollisuuksia tehdä virtuaalisia opastettuja kiertokäyntejä parlamentissa, jotta suuri yleisö saisi paremman käsityksen toimielimen työstä ja arvoista;

| w) | pyytää jälleen puhemiehistöä antamaan tiedoksi Paul-Henri Spaak -rakennusta koskevan päätöksensä ja siihen liittyvän yksityiskohtaisen kustannuserittelyn ja tositteet; |
| --- | --- |

w)

pyytää jälleen puhemiehistöä antamaan tiedoksi Paul-Henri Spaak -rakennusta koskevan päätöksensä ja siihen liittyvän yksityiskohtaisen kustannuserittelyn ja tositteet;

| x) | palauttaa mieliin Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklan 1 ja 2 kohdan parlamentin perustamasta vapaaehtoisesta eläkerahastosta; |
| --- | --- |

x)

palauttaa mieliin Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklan 1 ja 2 kohdan parlamentin perustamasta vapaaehtoisesta eläkerahastosta;

| y) | panee merkille toimet, joita parlamentti on toteuttanut lieventääkseen covid-19-pandemian vaikutuksia siivous- ja ateriapalvelujen tarjoajiin; kehottaa jälleen puhemiehistöä harkitsemaan uudelleen parlamentin ulkoistamisperiaatteita siivous- ja ateriapalvelujen osalta; |
| --- | --- |

y)

panee merkille toimet, joita parlamentti on toteuttanut lieventääkseen covid-19-pandemian vaikutuksia siivous- ja ateriapalvelujen tarjoajiin; kehottaa jälleen puhemiehistöä harkitsemaan uudelleen parlamentin ulkoistamisperiaatteita siivous- ja ateriapalvelujen osalta;

Muut pääluokat (Pääluokat IV–X)

| 67. | panee merkille, että talousarvioesitys on pääpiirteissään muihin pääluokkiin kuuluvien eri toimielinten ennakkoarvioiden mukainen ja vastaa sen vuoksi joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta niiden rahoitusta koskevia vaatimuksia; katsoo, että neuvoston ehdottamilla systemaattisilla leikkauksilla olisi näin ollen haitallinen vaikutus asianomaisten toimielinten työhön ja siten siihen ratkaisevan tärkeään panokseen, jonka ne antavat unionin toimintaan; ehdottaa tämän vuoksi, että talousarvioesityksen taso palautetaan lähes kaikissa tapauksissa, myös Euroopan tietosuojavaltuutetun ja alueiden komitean osalta, sen henkilöstötaulukko mukaan lukien, jotta ne voivat hoitaa kaikki niille annetut tehtävät, myös uudet tehtävät; herrasmiessopimusta noudattaen ei muuta neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa koskevaa neuvoston esitystä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että joissakin tapauksissa ja toimielinten ennakkoarviot huomioon ottaen talousarvioesityksessä olevia määrärahoja tai henkilöstöä on tarpeen lisätä vastaamaan uusia tarpeita ja politiikkatavoitteita; ehdottaa näin ollen, että






  a) | Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean määrärahoja lisätään talousarvioesityksen määristä henkilöstön palkkoihin ja etuuksiin liittyvissä budjettikohdissa, myös henkilöstötaulukoiden osalta, jotta määrärahojen taso pysyy niiden ennakkoarvioiden mukaisena; |
| --- | --- | --- |

68.

a)

Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean määrärahoja lisätään talousarvioesityksen määristä henkilöstön palkkoihin ja etuuksiin liittyvissä budjettikohdissa, myös henkilöstötaulukoiden osalta, jotta määrärahojen taso pysyy niiden ennakkoarvioiden mukaisena;

| b) | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen määrärahoja lisätään budjettikohdassa 1200 ”Palkat ja palkanlisät” talousarvioesityksen määristä, myös henkilöstötaulukon osalta, jotta voidaan säilyttää Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarpeellisiksi katsomat määrärahat ja erityisesti kattaa tarkastustehtävien lisääntyminen unionin varojen lisääntyessä (elpymis- ja palautumistukiväline ja Next Generation EU -väline); |
| --- | --- |

b)

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen määrärahoja lisätään budjettikohdassa 1200 ”Palkat ja palkanlisät” talousarvioesityksen määristä, myös henkilöstötaulukon osalta, jotta voidaan säilyttää Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarpeellisiksi katsomat määrärahat ja erityisesti kattaa tarkastustehtävien lisääntyminen unionin varojen lisääntyessä (elpymis- ja palautumistukiväline ja Next Generation EU -väline);

| c) | Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahoja lisätään budjettikohdassa 2214 ”Strategisen viestinnän valmiudet” ja budjettikohdassa 1200 ”Sopimussuhteiset toimihenkilöt” talousarvioesityksen määristä, jotta voidaan tehostaa disinformaation torjuntaa erityisesti Kaukoidän alueella; lisäksi lisätään alamomentin 1100 ”Peruspalkat” ja muutaman siihen liittyvän budjettikohdan määrärahoja ja vahvistetaan henkilöstötaulukkoa, jotta Euroopan ulkosuhdehallinto voi korvata lähetetyt kansalliset asiantuntijat henkilöstösääntöjen alaisella henkilöstöllä ja täyttää maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaiset tehtävänsä; |
| --- | --- |

c)

Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahoja lisätään budjettikohdassa 2214 ”Strategisen viestinnän valmiudet” ja budjettikohdassa 1200 ”Sopimussuhteiset toimihenkilöt” talousarvioesityksen määristä, jotta voidaan tehostaa disinformaation torjuntaa erityisesti Kaukoidän alueella; lisäksi lisätään alamomentin 1100 ”Peruspalkat” ja muutaman siihen liittyvän budjettikohdan määrärahoja ja vahvistetaan henkilöstötaulukkoa, jotta Euroopan ulkosuhdehallinto voi korvata lähetetyt kansalliset asiantuntijat henkilöstösääntöjen alaisella henkilöstöllä ja täyttää maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaiset tehtävänsä;

o

o o

| 69. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä tarkistukset esitykseen yleiseksi talousarvioksi neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta, Liite 2: Julistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0357).

(6)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(7)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0106.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0158.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1755, annettu 6 päivänä lokakuuta 2021, brexit-mukautusvarauksen perustamisesta (EUVL L 357, 8.10.2021, s. 1).

(11)  Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL P 17, 6.10.1958, s. 385).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28. huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

(13)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2016 kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) arvioinnista ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (IFRS), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunnan (PIOB) toiminnasta (EUVL C 86, 6.3.2018, s. 24).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13. marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Moottoriajoneuvojen vakuutus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 184/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0336),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0211/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0035/2019),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 85.

(2)  Tämä kanta korvaa 13. helmikuuta 2019 hyväksytyt tarkistukset (EUVL C 449, 23.12.2020, s. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2021/2118.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta

Komissio on edelleen sitoutunut puolustamaan uhrien suojelun korkeaa tasoa liikennevakuutusdirektiivin yhteydessä. Komission tavoitteena on varmistaa, että uhreille maksetaan korvauksia mahdollisimman nopeasti myös rajatylittävissä tilanteissa ja että heille ei aseteta kohtuuttomia menettelyvaatimuksia, jotka saattaisivat haitata heidän mahdollisuuksiaan saada korvausta. Korvauksen tehokkuus riippuu paljolti siitä, maksetaanko se oikea-aikaisesti. Komissio panee tältä osin merkille Euroopan parlamentin toistuvasti ilmaisemat huolenaiheet, jotka koskevat jäsenvaltioiden välisiä eroja vanhentumisajoissa, toisin sanoen sitä ajanjaksoa, jonka aikana vahinkoa kärsinyt osapuoli voi nostaa kanteen. Komissio tarkastelee tätä kysymystä huolellisesti ja tutkii mahdollisia oikeussuojakeinoja uhrien suojelun vahvistamiseksi entisestään, jos näyttö osoittaa, että unionin tason toiminta on perusteltua.

---

| 5.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritykset *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Kuuleminen)

(2022/C 184/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0087),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0166/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0246/2021),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle
  ja
  sen kansalaisille, mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle
  ja
  sen kansalaisille, mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla.

| (1) | Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin
  sitoumukset ja
  painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle, sen kansalaisille
  ja ympäristölle
  , mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla. |
| --- | --- |

(1)

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin
  sitoumukset ja
  painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle, sen kansalaisille
  ja ympäristölle
  , mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan
  siirtymistä
  kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekä vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan
  siirtymistä
  kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekä vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi.

| (2) | Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan
  YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, unionin Pariisin sopimuksen

   (1 a)

  mukaisia sitoumuksia kohti kestävän kehityksen tavoitteita
  sekä
  siirtymistä kohti
  vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä
  sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävää
  elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi
  yhteiskunnan hyväksi
  . |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan
  YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, unionin Pariisin sopimuksen

   (1 a)

  mukaisia sitoumuksia kohti kestävän kehityksen tavoitteita
  sekä
  siirtymistä kohti
  vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä
  sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävää
  elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi
  yhteiskunnan hyväksi
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Jotta voidaan varmistaa tieteellinen huippuosaaminen, olisi Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 13 artiklan mukaisesti turvattava tieteellisen tutkimuksen vapaus ja edistettävä korkeinta mahdollista tieteellistä luotettavuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Jotta voidaan varmistaa tieteellinen huippuosaaminen, olisi Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 13 artiklan mukaisesti turvattava tieteellisen tutkimuksen vapaus ja edistettävä korkeinta mahdollista tieteellistä luotettavuutta.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b) | On tärkeää, että kaikissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa kunnioitetaan eettisiä käytäntöjä ja eettisiä perusperiaatteita ja noudatetaan kansallisissa, alakohtaisissa tai organisaatiokohtaisissa eettisissä säännöissä vahvistettuja eettisiä normeja. Niiden tutkimustoimissa olisi aina sovellettava Horisontti Eurooppa -asetuksen 19 artiklassa ja kyseistä artiklaa koskevassa etiikasta/kantasolututkimuksesta annetussa komission lausumassa vahvistettuja periaatteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 b)

On tärkeää, että kaikissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa kunnioitetaan eettisiä käytäntöjä ja eettisiä perusperiaatteita ja noudatetaan kansallisissa, alakohtaisissa tai organisaatiokohtaisissa eettisissä säännöissä vahvistettuja eettisiä normeja. Niiden tutkimustoimissa olisi aina sovellettava Horisontti Eurooppa -asetuksen 19 artiklassa ja kyseistä artiklaa koskevassa etiikasta/kantasolututkimuksesta annetussa komission lausumassa vahvistettuja periaatteita.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla,
  sekä
  kansalaisjärjestöt,
  kuten
  tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi
  puolustaa etujaan strategisesti tärkeillä aloilla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla,
  sekä
  kansalaisjärjestöt,
  kuten
  tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi
  puolustaa etujaan strategisesti tärkeillä aloilla
  .

| (3) | Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan
  kaikki
  eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus,
  pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ja startup-yritykset, yliopistot,
  tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, kansalaisjärjestöt,
  mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt
  ,
  sekä
  tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi
  kehittää strategista riippumattomuuttaan avoimen talouden rinnalla
  . |
| --- | --- |

(3)

Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan
  kaikki
  eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus,
  pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ja startup-yritykset, yliopistot,
  tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, kansalaisjärjestöt,
  mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt
  ,
  sekä
  tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi
  kehittää strategista riippumattomuuttaan avoimen talouden rinnalla
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja
  taloudelliseen
  toimintaan, joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja
  taloudelliseen
  toimintaan, joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa.

| (6) | Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja toimintaan,
  jotka kuuluvat sen soveltamisalaan ja
  joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja toimintaan,
  jotka kuuluvat sen soveltamisalaan ja
  joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina.

| (7) | Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta
  , jos yhteisyrityksen toiminta kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan,
  välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina. |
| --- | --- |

(7)

Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta
  , jos yhteisyrityksen toiminta kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan,
  välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja.

| (10) | Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten
  kestävien
  ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin,
  lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja
  sekä lievittää ympäristövaikutuksia
  . |
| --- | --- |

(10)

Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten
  kestävien
  ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin,
  lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja
  sekä lievittää ympäristövaikutuksia
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta
  ja
  vaikuttavuutta ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta
  ja
  vaikuttavuutta ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto.

| (11) | Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta, vaikuttavuutta
  ja yhteiskunnallista lisäarvoa
  ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta, vaikuttavuutta
  ja yhteiskunnallista lisäarvoa
  ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa
  perustamalla yhteinen tukitoiminto
  ,
  joka tarjoaisi
  yhteisyrityksille
  horisontaalisia tukipalveluja
  .
  Yhteisen tukitoiminnon olisi helpotettava
  vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää.
  Toiminto olisi perustettava yhteisyritysten yhteisesti laatimien palvelutasosopimusten pohjalta.
  Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin
  olisi kuuluttava
  koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen.
  Oikeudellinen rakenne
  olisi
  suunniteltava siten, että toiminto kykenee parhaalla mahdollisella tavalla palvelemaan yhteisyritysten yhteisiä tarpeita, varmistamaan
  niiden
  tiiviin yhteistyön
  ja
  selvittämään
  kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa
  perustamalla yhteinen tukitoiminto
  ,
  joka tarjoaisi
  yhteisyrityksille
  horisontaalisia tukipalveluja
  .
  Yhteisen tukitoiminnon olisi helpotettava
  vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää.
  Toiminto olisi perustettava yhteisyritysten yhteisesti laatimien palvelutasosopimusten pohjalta.
  Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin
  olisi kuuluttava
  koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen.
  Oikeudellinen rakenne
  olisi
  suunniteltava siten, että toiminto kykenee parhaalla mahdollisella tavalla palvelemaan yhteisyritysten yhteisiä tarpeita, varmistamaan
  niiden
  tiiviin yhteistyön
  ja
  selvittämään
  kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä.

| (12) | Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa
  tutkimalla mahdollisuutta perustaa tarvittaessa yhteisiä tukitoimintoja
  ,
  jotka tarjoaisivat
  yhteisyrityksille
  horisontaalista tukea
  .
  Se, että lisätään yhteisyritysten yhdessä hoitamien toimintojen määrää, helpottaa
  vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää. Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin
  voi kuulua
  koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen.
  Yhteisyritysten
  olisi
  voitava tehdä yhdessä palvelutasosopimuksia, jotta voidaan varmistaa
  niiden
  tiivis yhteistyö
  ja
  selvittää
  kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa
  tutkimalla mahdollisuutta perustaa tarvittaessa yhteisiä tukitoimintoja
  ,
  jotka tarjoaisivat
  yhteisyrityksille
  horisontaalista tukea
  .
  Se, että lisätään yhteisyritysten yhdessä hoitamien toimintojen määrää, helpottaa
  vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää. Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin
  voi kuulua
  koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen.
  Yhteisyritysten
  olisi
  voitava tehdä yhdessä palvelutasosopimuksia, jotta voidaan varmistaa
  niiden
  tiivis yhteistyö
  ja
  selvittää
  kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Yhteisyritysten olisi parannettava tietämystään ja omaksuttava yhdennetympi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa tutkimusalansa toimien hallinnointiin. Tutkimusyhteistyön työohjelmiin ja Euroopan tutkimusneuvostoon liittyvä täydentävyys ja synergia edistäisivät alhaalta ylös -menetelmään pohjautuvaa innovaatiojatkumoa. Se loisi mahdollisuuksia tutkimukseen aloilla, joilla sitä ei tällä hetkellä tehdä, ja lisäksi edistäisi sovelluksia muilla aloilla jatkumon sekä alku- että loppupäässä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi
  vaikutus
  ja varmistaa tulosten hyödyntäminen. Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi
  vaikutus
  ja varmistaa tulosten hyödyntäminen. Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista.

| (14) | Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi
  tieteellinen, sosioekonominen ja ympäristövaikutus
  ja varmistaa tulosten hyödyntäminen.
  Komission olisi laadittava selkeät, yksinkertaiset ja konkreettiset suuntaviivat, joilla mahdollistetaan erilaiset synergiat (esimerkiksi varojen siirrot, vaihtoehtoinen rahoitus, kumulatiivinen rahoitus ja yhdistetty rahoitus). Jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta on erityisen tärkeää, että niiden älykkään erikoistumisen strategiat ja toimintaohjelmat vastaavat mahdollisimman hyvin yhteisyritysten työohjelmia, jotta voidaan ottaa käyttöön mahdollinen viiden prosentin siirtomekanismi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista yhteisyrityksiin, kuten Horisontti Eurooppa -asetuksen 15 artiklan 5 kohdassa säädetään ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060

   (1 a)

  (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) asiaa koskevissa säännöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Olisi myös selvitettävä synergioita ja täydentävyyttä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, kanssa samoin kuin yhteisyritysten itsensä välillä sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja asiaankuuluvien teollisten allianssien, hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa.
  Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista
  , jotta nopeutetaan innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista
  . |
| --- | --- |

(14)

Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi
  tieteellinen, sosioekonominen ja ympäristövaikutus
  ja varmistaa tulosten hyödyntäminen.
  Komission olisi laadittava selkeät, yksinkertaiset ja konkreettiset suuntaviivat, joilla mahdollistetaan erilaiset synergiat (esimerkiksi varojen siirrot, vaihtoehtoinen rahoitus, kumulatiivinen rahoitus ja yhdistetty rahoitus). Jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta on erityisen tärkeää, että niiden älykkään erikoistumisen strategiat ja toimintaohjelmat vastaavat mahdollisimman hyvin yhteisyritysten työohjelmia, jotta voidaan ottaa käyttöön mahdollinen viiden prosentin siirtomekanismi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista yhteisyrityksiin, kuten Horisontti Eurooppa -asetuksen 15 artiklan 5 kohdassa säädetään ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060

   (1 a)

  (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) asiaa koskevissa säännöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Olisi myös selvitettävä synergioita ja täydentävyyttä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, kanssa samoin kuin yhteisyritysten itsensä välillä sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja asiaankuuluvien teollisten allianssien, hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa.
  Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista
  , jotta nopeutetaan innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia, erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia, erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia kaikkialla unionissa.

| (15) | Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia
  ja edistävät samalla maailmanlaajuista kestävää kehitystä
  , erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia
  mahdollisimman laajasti
  kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(15)

Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia
  ja edistävät samalla maailmanlaajuista kestävää kehitystä
  , erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia
  mahdollisimman laajasti
  kaikkialla unionissa.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti Next Generation EU -välineestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalle osoitetusta 5,4  miljardin euron osuudesta voidaan lisätä yhteisyritysten rahoitusta. Tätä rahoitusosuutta voidaan täydentää myös vapauttamalla sitoumuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 a)

  , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 15 artiklan 3 kohdassa säädetyllä tavalla ja mukauttamalla se vastaamaan assosioituneiden maiden rahoitusosuuksia. Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan, neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093

   (1 b)

  , jäljempänä ”monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus”, 5 artiklan ja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettävät unionin lisärahoitusosuudet olisi jaettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klustereissa oikeudenmukaisella tavalla ottaen huomioon unionin tutkimusprioriteetit ja sen toimintapoliittiset tavoitteet. Jos unionin rahoitusosuutta lisätään, myös muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti Next Generation EU -välineestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalle osoitetusta 5,4  miljardin euron osuudesta voidaan lisätä yhteisyritysten rahoitusta. Tätä rahoitusosuutta voidaan täydentää myös vapauttamalla sitoumuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 a)

  , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 15 artiklan 3 kohdassa säädetyllä tavalla ja mukauttamalla se vastaamaan assosioituneiden maiden rahoitusosuuksia. Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan, neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093

   (1 b)

  , jäljempänä ”monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus”, 5 artiklan ja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettävät unionin lisärahoitusosuudet olisi jaettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klustereissa oikeudenmukaisella tavalla ottaen huomioon unionin tutkimusprioriteetit ja sen toimintapoliittiset tavoitteet. Jos unionin rahoitusosuutta lisätään, myös muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista
  erityisesti vähentämällä korvausosuuksia
  . Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista
  tai
  jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli
  , kuten laajamittaisiin demonstrointi- ja lippulaivahankkeisiin, ja joihin ne voivat tuoda suuremman panoksen sovellettaessa alhaisempia korvausosuuksia
  . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista
  erityisesti vähentämällä korvausosuuksia
  . Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista
  tai
  jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli
  , kuten laajamittaisiin demonstrointi- ja lippulaivahankkeisiin, ja joihin ne voivat tuoda suuremman panoksen sovellettaessa alhaisempia korvausosuuksia
  . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi.

| (18) | Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista. Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista
  ja
  jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli
  tai joilla pyritään saamaan aikaan yhdennetty järjestelmä
  . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi. |
| --- | --- |

(18)

Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista. Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista
  ja
  jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli
  tai joilla pyritään saamaan aikaan yhdennetty järjestelmä
  . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken. Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti
  pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”
  , tapauksessa kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken. Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti
  pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”
  , tapauksessa kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana.

| (19) | Hallintomenojen osuuden kokonaistalousarviosta olisi oltava samansuuruinen kaikissa yhteisyrityksissä, eivätkä hallintomenot saisi ylittää viittä prosenttia yhteisyrityksen talousarviosta. Lisäksi
  yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken.
  Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sovittava keskenään yhteisyritystensä hallintomenoja koskevien osuuksiensa oikeudenmukaisesta jakamisesta.
  Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti
  pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden tai yliopistojen
  tapauksessa, kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten
  , tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen
  rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana. |
| --- | --- |

(19)

Hallintomenojen osuuden kokonaistalousarviosta olisi oltava samansuuruinen kaikissa yhteisyrityksissä, eivätkä hallintomenot saisi ylittää viittä prosenttia yhteisyrityksen talousarviosta. Lisäksi
  yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken.
  Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sovittava keskenään yhteisyritystensä hallintomenoja koskevien osuuksiensa oikeudenmukaisesta jakamisesta.
  Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti
  pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden tai yliopistojen
  tapauksessa, kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten
  , tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen
  rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen avoimilla ja läpinäkyvillä
  menettelyillä
  valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen
  erityisesti
  huomioon teknologian kehitys ja uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen avoimilla ja läpinäkyvillä
  menettelyillä
  valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen
  erityisesti
  huomioon teknologian kehitys ja uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi.

| (20) | Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen
  säännöllisillä
  avoimilla
  , oikeudenmukaisilla
  ja läpinäkyvillä
  kiinnostuksenilmaisupyynnöillä ja niitä seuraavilla valintamenettelyillä
  valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen huomioon
  tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunto sekä
  teknologian kehitys ja
  innovatiiviset lähestymistavat sekä
  uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi. |
| --- | --- |

(20)

Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen
  säännöllisillä
  avoimilla
  , oikeudenmukaisilla
  ja läpinäkyvillä
  kiinnostuksenilmaisupyynnöillä ja niitä seuraavilla valintamenettelyillä
  valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen huomioon
  tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunto sekä
  teknologian kehitys ja
  innovatiiviset lähestymistavat sekä
  uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla
  . Ryhtyminen perustaja- tai liitännäisosakkaaksi taikka näiden osakkuus- tai sidosyhteisöksi antaa mahdollisuuden vaikuttaa yhteisyrityksen hallintoneuvostossa joko suoraan tai toimialan edustajien välityksellä
  . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä. Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti
  muuttamalla
  sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla
  . Ryhtyminen perustaja- tai liitännäisosakkaaksi taikka näiden osakkuus- tai sidosyhteisöksi antaa mahdollisuuden vaikuttaa yhteisyrityksen hallintoneuvostossa joko suoraan tai toimialan edustajien välityksellä
  . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä. Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti
  muuttamalla
  sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt.

| (21) | Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla
  sekä antamalla poliittinen signaali, parantamalla suunnittelua ja lisäämällä investointivarmuutta
  . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä
  kumppaneilta saatavan palautteen perusteella, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt
  . Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien
  sekä kaikkien muiden asiaankuuluvien sidosryhmien
  olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti
  tarkistamalla
  sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(21)

Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla
  sekä antamalla poliittinen signaali, parantamalla suunnittelua ja lisäämällä investointivarmuutta
  . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä
  kumppaneilta saatavan palautteen perusteella, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt
  . Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien
  sekä kaikkien muiden asiaankuuluvien sidosryhmien
  olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti
  tarkistamalla
  sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti.
  Kirjallisten sitoumusten
  olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden, erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti.
  Kirjallisten sitoumusten
  olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden, erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta.

| (22) | Yhteisyritysten olisi voitava työskennellä keveästi, yksinkertaisesti ja joustavasti, ja niillä olisi oltava selkeät säännöt, mikä lisäisi houkuttelevuutta kaikkien sidosryhmien, erityisesti teollisuuden, pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden ja osallistujavaltioiden, kannalta.
  Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti.
  Kirjalliset sitoumukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla siten, että varmistetaan luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen, ja niiden
  olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden
  ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen noudattamisen
  , erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta
  , ja edistävät sukupuolten tasapuolista edustusta ja maantieteellisesti monimuotoista edustusta. Yhteisyritysten olisi tarvittaessa yksilöitävä ehdotuspyynnöt, joissa edistetään osallistuvien pk-yritysten koordinointiroolia. |
| --- | --- |

(22)

Yhteisyritysten olisi voitava työskennellä keveästi, yksinkertaisesti ja joustavasti, ja niillä olisi oltava selkeät säännöt, mikä lisäisi houkuttelevuutta kaikkien sidosryhmien, erityisesti teollisuuden, pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden ja osallistujavaltioiden, kannalta.
  Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti.
  Kirjalliset sitoumukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla siten, että varmistetaan luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen, ja niiden
  olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden
  ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen noudattamisen
  , erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta
  , ja edistävät sukupuolten tasapuolista edustusta ja maantieteellisesti monimuotoista edustusta. Yhteisyritysten olisi tarvittaessa yksilöitävä ehdotuspyynnöt, joissa edistetään osallistuvien pk-yritysten koordinointiroolia.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää. Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta
  ja
  aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille. Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää. Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta
  ja
  aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille. Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet.

| (23) | Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää
  , ja kertomukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla
  . Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta, aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille
  ja maantieteellistä monimuotoisuutta
  . Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet. |
| --- | --- |

(23)

Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää
  , ja kertomukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla
  . Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta, aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille
  ja maantieteellistä monimuotoisuutta
  . Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien
  laajuudesta
  kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien
  laajuudesta
  kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja.

| (24) | Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien
  laajuuden määrittämisestä mahdollisimman avoimesti
  kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja. |
| --- | --- |

(24)

Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien
  laajuuden määrittämisestä mahdollisimman avoimesti
  kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Jotta voidaan tukea nuorten tutkijoiden uraa ja edistää tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamista, yhteisyritysten olisi tarjottava tohtori- ja post doc -opiskelijoille ajantasaista tietoa ja säännöllisiä avoimia ehdotuspyyntöjä asianomaisen yhteisyrityksen toimeksiannon alalta edistäen tarvittaessa täydentävyyttä ja synergiaa Marie Skłodowska-Curie -toimien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 a)

Jotta voidaan tukea nuorten tutkijoiden uraa ja edistää tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamista, yhteisyritysten olisi tarjottava tohtori- ja post doc -opiskelijoille ajantasaista tietoa ja säännöllisiä avoimia ehdotuspyyntöjä asianomaisen yhteisyrityksen toimeksiannon alalta edistäen tarvittaessa täydentävyyttä ja synergiaa Marie Skłodowska-Curie -toimien kanssa.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin
  ja
  kansallisella tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa
  , myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta
  . Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten
  ja
  muiden yhteisyritysten sidosryhmien näkemyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin
  ja
  kansallisella tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa
  , myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta
  . Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten
  ja
  muiden yhteisyritysten sidosryhmien näkemyksiä.

| (25) | Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit
  ovat avoimia ja
  kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin.
  Yhteisyritysten hallintoneuvostoissa olisi otettava huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen ja maantieteellisen monimuotoisuuden periaate.
  Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien
  , mukaan lukien yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot, teollisuuden edustajat ja pk-yritykset,
  asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa. Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten, muiden yhteisyritysten sidosryhmien
  ja kansalaisjärjestöjen
  näkemyksiä. |
| --- | --- |

(25)

Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit
  ovat avoimia ja
  kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin.
  Yhteisyritysten hallintoneuvostoissa olisi otettava huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen ja maantieteellisen monimuotoisuuden periaate.
  Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien
  , mukaan lukien yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot, teollisuuden edustajat ja pk-yritykset,
  asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa. Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten, muiden yhteisyritysten sidosryhmien
  ja kansalaisjärjestöjen
  näkemyksiä.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Yhteisyritysten olisi
  voitava perustaa
  neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi
  voitava antaa
  riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea yhteisyritykselle. Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Yhteisyritysten olisi
  voitava perustaa
  neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi
  voitava antaa
  riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea yhteisyritykselle. Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan.

| (26) | Yhteisyritysten olisi
  perustettava
  neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi
  annettava
  riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea
  asianomaiselle
  yhteisyritykselle
  riippumattomana tämän muiden hallintoelinten jäsenistä
  . Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti
  strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa,
  vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia
  , sosioekonomisia, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia, mahdollisia uusia osakkaita
  ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

(26)

Yhteisyritysten olisi
  perustettava
  neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi
  annettava
  riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea
  asianomaiselle
  yhteisyritykselle
  riippumattomana tämän muiden hallintoelinten jäsenistä
  . Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti
  strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa,
  vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia
  , sosioekonomisia, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia, mahdollisia uusia osakkaita
  ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Hallintoneuvostojen olisi annettava tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle ajoissa tietoa päätöksistä, jotka koskevat tieteellisen neuvoa-antavan elimen ehdottamia suosituksia ja lausuntoja. Kyseiset päätökset olisi asetettava julkisesti saataville. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Hallintoneuvostojen olisi annettava tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle ajoissa tietoa päätöksistä, jotka koskevat tieteellisen neuvoa-antavan elimen ehdottamia suosituksia ja lausuntoja. Kyseiset päätökset olisi asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille.

| (28) | Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille,
  kansalaisjärjestöille
  sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. |
| --- | --- |

(28)

Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille,
  kansalaisjärjestöille
  sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Yhteisyritysten olisi toimittava avoimesti ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Yhteisyritysten olisi toimittava avoimesti ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin.

| (29) | Yhteisyritysten olisi toimittava
  yksinkertaisesti, joustavasti,
  avoimesti
  , oikeudenmukaisesti
  ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin
  , osallistuttava tiedotuskampanjoihin ja edistettävä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia, tiedotusvälineitä, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä ja muita toimijoita. Kaikkien yhteisyritysten olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan, että yleisö saa riittävästi ja ajoissa tietoa yhteisyrityksen toiminnasta, ja niiden olisi annettava asianmukaiset tiedot verkkosivustoillaan, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen, esimerkiksi vuotuisten toimintakertomusten, edistymiskertomusten, hallintoneuvoston kokousten esityslistojen ja pöytäkirjojen, julkaiseminen luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudattaen. Niiden olisi tehostettava vuoropuhelua yhteiskunnan kanssa, lisättävä tietoisuutta sekä edistettävä aktiivista osallistumista tieteellisen tutkimuksen kaikkiin vaiheisiin, jotta kansalaiset voivat olla mukana suunnittelemassa ratkaisuja, esittää omia ideoitaan ja muodostaa myönteisen asenteen yhteisyritysten toimintaan ja tuloksiin, mikä lisää luottamusta nykyisten ja tulevien haasteiden teknologisiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

(29)

Yhteisyritysten olisi toimittava
  yksinkertaisesti, joustavasti,
  avoimesti
  , oikeudenmukaisesti
  ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin
  , osallistuttava tiedotuskampanjoihin ja edistettävä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia, tiedotusvälineitä, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä ja muita toimijoita. Kaikkien yhteisyritysten olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan, että yleisö saa riittävästi ja ajoissa tietoa yhteisyrityksen toiminnasta, ja niiden olisi annettava asianmukaiset tiedot verkkosivustoillaan, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen, esimerkiksi vuotuisten toimintakertomusten, edistymiskertomusten, hallintoneuvoston kokousten esityslistojen ja pöytäkirjojen, julkaiseminen luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudattaen. Niiden olisi tehostettava vuoropuhelua yhteiskunnan kanssa, lisättävä tietoisuutta sekä edistettävä aktiivista osallistumista tieteellisen tutkimuksen kaikkiin vaiheisiin, jotta kansalaiset voivat olla mukana suunnittelemassa ratkaisuja, esittää omia ideoitaan ja muodostaa myönteisen asenteen yhteisyritysten toimintaan ja tuloksiin, mikä lisää luottamusta nykyisten ja tulevien haasteiden teknologisiin ratkaisuihin.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät tehokkuutta ja varmistavat, että
  toimintaa voidaan yksinkertaistaa
  . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät tehokkuutta ja varmistavat, että
  toimintaa voidaan yksinkertaistaa
  . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti.

| (30) | Hallintorakenne ja erityinen ohjelmatoimisto ovat yhteisyritysten ainutlaatuisia piirteitä, joiden on tarkoitus mahdollistaa enemmän luottamukseen perustuvia toimintoja.
  Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät
  niiden vaikutusta ja
  tehokkuutta ja varmistavat, että
  toiminta on edunsaajien kannalta hallinnollisesti mahdollisimman yksinkertaista ja vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti.
  Olisi varmistettava riittävä henkilöstömäärä ja asianmukaiset palkkaluokat, jotta yhteisyritykset voivat hoitaa tehtävänsä ja täydentävät toimensa. |
| --- | --- |

(30)

Hallintorakenne ja erityinen ohjelmatoimisto ovat yhteisyritysten ainutlaatuisia piirteitä, joiden on tarkoitus mahdollistaa enemmän luottamukseen perustuvia toimintoja.
  Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät
  niiden vaikutusta ja
  tehokkuutta ja varmistavat, että
  toiminta on edunsaajien kannalta hallinnollisesti mahdollisimman yksinkertaista ja vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti.
  Olisi varmistettava riittävä henkilöstömäärä ja asianmukaiset palkkaluokat, jotta yhteisyritykset voivat hoitaa tehtävänsä ja täydentävät toimensa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla.

| (32) | Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä.
  Erityisesti pk-yrityksillä ei välttämättä ole resursseja osallistua aktiivisesti eurooppalaisiin hankkeisiin, ja niiden olisi saatava tukea kaikilta yhteisyrityksiltä voidakseen osallistua niiden toimintaan. Pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi yhteisyritysten olisi kuitenkin voitava soveltaa toimeen sisältyvän unionin rahoituksen osalta erilaisia korvausosuuksia osallistujatyypin mukaan. Korvausosuudet olisi ilmoitettava työohjelmassa.
  Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla. |
| --- | --- |

(32)

Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä.
  Erityisesti pk-yrityksillä ei välttämättä ole resursseja osallistua aktiivisesti eurooppalaisiin hankkeisiin, ja niiden olisi saatava tukea kaikilta yhteisyrityksiltä voidakseen osallistua niiden toimintaan. Pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi yhteisyritysten olisi kuitenkin voitava soveltaa toimeen sisältyvän unionin rahoituksen osalta erilaisia korvausosuuksia osallistujatyypin mukaan. Korvausosuudet olisi ilmoitettava työohjelmassa.
  Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 a) | Koska osaamispula on merkittävä este kilpailukyvylle, yhteisyritysten olisi aktiivisesti autettava pienentämään osaamiskuilua tiettyjen taitojen osalta koko unionissa ja edistettävä sellaisten toimenpiteiden hyväksymistä, joilla parannetaan sukupuolten tasapuolista edustusta ja käsitellään sukupuoliulottuvuutta, myös STEM-aloilla, avustamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kehittämisessä, osallistumalla tiedotuskampanjoihin ja edistämällä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia yliopisto-, tiede- ja tietoverkostojen, talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten, tiedotusvälineiden, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja muiden toimijoiden tuella. Yhteisyritysten olisi etsittävä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla. Yhteisyritysten olisi oltava yksi keskeisistä välineistä lahjakkuuksien houkuttelemiseksi ja ongelmallisen aivoviennin vähentämiseksi siten, että tutkijoiden ja erityisasiantuntemuksen liikkuvuus pysyy tasapainossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 a)

Koska osaamispula on merkittävä este kilpailukyvylle, yhteisyritysten olisi aktiivisesti autettava pienentämään osaamiskuilua tiettyjen taitojen osalta koko unionissa ja edistettävä sellaisten toimenpiteiden hyväksymistä, joilla parannetaan sukupuolten tasapuolista edustusta ja käsitellään sukupuoliulottuvuutta, myös STEM-aloilla, avustamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kehittämisessä, osallistumalla tiedotuskampanjoihin ja edistämällä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia yliopisto-, tiede- ja tietoverkostojen, talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten, tiedotusvälineiden, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja muiden toimijoiden tuella. Yhteisyritysten olisi etsittävä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla. Yhteisyritysten olisi oltava yksi keskeisistä välineistä lahjakkuuksien houkuttelemiseksi ja ongelmallisen aivoviennin vähentämiseksi siten, että tutkijoiden ja erityisasiantuntemuksen liikkuvuus pysyy tasapainossa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Yksi yhteisyritysten päätavoitteista on edistää
  unionin
  taloudellisia valmiuksia
  ja erityisesti sen
  tieteellistä
  ja
  teknologista suvereniteettia
  . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja keskeisiin teknologioihin, kuten 5G-teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen unionissa. Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Yksi yhteisyritysten päätavoitteista on edistää
  unionin
  taloudellisia valmiuksia
  ja erityisesti sen
  tieteellistä
  ja
  teknologista suvereniteettia
  . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja keskeisiin teknologioihin, kuten 5G-teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen unionissa. Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu.

| (33) | Yhteisyritysten päätavoitteisiin kuuluu
  unionin
  taloudellisten valmiuksien
  ja erityisesti sen
  teollisen, tieteellisen
  ja
  teknologisen suvereniteetin ja ilmastoneutraaliuden edistäminen sekä kestävämmän ja kilpailukykyisemmän talouden rakentaminen tieteellisen, digitaalisen ja teknologisen innovoinnin avulla
  . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja
  tarvittaviin infrastruktuureihin ja
  keskeisiin teknologioihin, kuten
  uuteen viestintäteknologiaan,
  5G-
  ja 6G-
  teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen
  , käyttöönottoon ja kaupallistamiseen
  unionissa
  . Yhteisyritysten olisi osaltaan edistettävä avointa tiedettä noudattaen Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettuja periaatteita, joissa todetaan, että tutkimusdatan saatavuuden olisi oltava ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”, ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut
  . Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu. |
| --- | --- |

(33)

Yhteisyritysten päätavoitteisiin kuuluu
  unionin
  taloudellisten valmiuksien
  ja erityisesti sen
  teollisen, tieteellisen
  ja
  teknologisen suvereniteetin ja ilmastoneutraaliuden edistäminen sekä kestävämmän ja kilpailukykyisemmän talouden rakentaminen tieteellisen, digitaalisen ja teknologisen innovoinnin avulla
  . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja
  tarvittaviin infrastruktuureihin ja
  keskeisiin teknologioihin, kuten
  uuteen viestintäteknologiaan,
  5G-
  ja 6G-
  teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen
  , käyttöönottoon ja kaupallistamiseen
  unionissa
  . Yhteisyritysten olisi osaltaan edistettävä avointa tiedettä noudattaen Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettuja periaatteita, joissa todetaan, että tutkimusdatan saatavuuden olisi oltava ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”, ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut
  . Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen.

| (38) | Yhteisyritykset olisi rahoitettava monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista unionin ohjelmista ja tapauksen mukaan Next Generation EU -välineestä.
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

(38)

Yhteisyritykset olisi rahoitettava monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista unionin ohjelmista ja tapauksen mukaan Next Generation EU -välineestä.
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 a) | Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön olisi tehtäviään hoitaessaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja. Hallintoneuvoston ja toimitusjohtajien olisi vahvistettava säännöt eturistiriitojen ehkäisemisestä, välttämisestä ja hallinnasta. Tieteellisen komitean jäsenten olisi julkaistava ilmoitus kaikesta ammatillisesta toiminnastaan, taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja eturistiriidoistaan ja pidettävä se ajan tasalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 a)

Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön olisi tehtäviään hoitaessaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja. Hallintoneuvoston ja toimitusjohtajien olisi vahvistettava säännöt eturistiriitojen ehkäisemisestä, välttämisestä ja hallinnasta. Tieteellisen komitean jäsenten olisi julkaistava ilmoitus kaikesta ammatillisesta toiminnastaan, taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja eturistiriidoistaan ja pidettävä se ajan tasalla.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Euroopan
  komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5) Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7)

  ja
  uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8) – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset, alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Euroopan
  komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5) Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7)

  ja
  uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8) – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset, alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita.

| (39) | Komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5), Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7), uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8)

  ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteilla
   – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset
  ja startup-yritykset
  , alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää
  sosiaalista ja
  talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta
  , taloudellisesta ja sosiaalisesta
  kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita.
  Se voi myös edistää sellaisten ratkaisujen löytämistä, joissa käytetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja. |
| --- | --- |

(39)

Komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5), Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7), uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8)

  ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteilla
   – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset
  ja startup-yritykset
  , alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää
  sosiaalista ja
  talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta
  , taloudellisesta ja sosiaalisesta
  kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita.
  Se voi myös edistää sellaisten ratkaisujen löytämistä, joissa käytetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja. Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja. Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita.

| (40) | Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (
  eri teknologiat,
  maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat
  ja kansalaisjärjestöjen edustajat
  , jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja.
  Erityisesti sen olisi varmistettava avoimuus pienille toimijoille.
  Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita
  , ja lievitettävä niiden mahdollisia sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia
  . |
| --- | --- |

(40)

Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (
  eri teknologiat,
  maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat
  ja kansalaisjärjestöjen edustajat
  , jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja.
  Erityisesti sen olisi varmistettava avoimuus pienille toimijoille.
  Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita
  , ja lievitettävä niiden mahdollisia sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat, sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat, sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen.

| (41) | CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat
  ja
  sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen
  ja varmistavat kumppanuuden sosiaalisen ja ympäristökestävyyden
  . |
| --- | --- |

(41)

CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat
  ja
  sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen
  ja varmistavat kumppanuuden sosiaalisen ja ympäristökestävyyden
  .

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto.

| (42) | Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (1 a)

  , jäljempänä ”eurooppalainen ilmastolaki”,
  kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  Pariisin sopimuksen mukaisesti
  . Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto. |
| --- | --- |

(42)

Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (1 a)

  , jäljempänä ”eurooppalainen ilmastolaki”,
  kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  Pariisin sopimuksen mukaisesti
  . Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (44 a) | Puhdas ja kestävä ilmailu, joka tällä hetkellä on suurissa vaikeuksissa covid-19-pandemian takia, on määritelty keskeiseksi tekijäksi unionin menestymiselle maailmassa, jossa kilpailu on erittäin kovaa. Puhtaan ilmailun yhteisyritys voisi laajentaa ilmailualan tutkimuksen tukipohjaa eri tavoin. Se voisi auttaa tuomaan uutta tietoa, ratkaisuja ja innovointipotentiaalia etsimällä ideoita muilta tieteenaloilta ja aloilta. Se voisi myös antaa opiskelijoille mahdollisuuden antaa panoksensa teollisessa ympäristössä, erityisesti pk-yrityksissä. Yhteisyritysten ja akateemisten laitosten onnistunut yhteistyö voi johtaa sponsoroituihin tutkimussopimuksiin, rahoitettuun yhteistyöhön, opiskelijaharjoitteluohjelmiin, yhteisiin erikoislaitoksiin, teollisuuden kumppanuusohjelmiin, apurahoihin ja palkintoihin, jotka kaikki innostavat akateemista yhteisöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(44 a)

Puhdas ja kestävä ilmailu, joka tällä hetkellä on suurissa vaikeuksissa covid-19-pandemian takia, on määritelty keskeiseksi tekijäksi unionin menestymiselle maailmassa, jossa kilpailu on erittäin kovaa. Puhtaan ilmailun yhteisyritys voisi laajentaa ilmailualan tutkimuksen tukipohjaa eri tavoin. Se voisi auttaa tuomaan uutta tietoa, ratkaisuja ja innovointipotentiaalia etsimällä ideoita muilta tieteenaloilta ja aloilta. Se voisi myös antaa opiskelijoille mahdollisuuden antaa panoksensa teollisessa ympäristössä, erityisesti pk-yrityksissä. Yhteisyritysten ja akateemisten laitosten onnistunut yhteistyö voi johtaa sponsoroituihin tutkimussopimuksiin, rahoitettuun yhteistyöhön, opiskelijaharjoitteluohjelmiin, yhteisiin erikoislaitoksiin, teollisuuden kumppanuusohjelmiin, apurahoihin ja palkintoihin, jotka kaikki innostavat akateemista yhteisöä.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Euroopan haasteena on toimia edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille maailmanmarkkinoilla. Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Euroopan haasteena on toimia edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille maailmanmarkkinoilla. Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa.

| (47) | Euroopan haasteena on toimia
  maailmanlaajuisena
  edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten
  ja ympäristövaikutusten
  sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille
  ja palveluille
  maailmanmarkkinoilla
  sekä oikeus toimiviin yhteyksiin ja alan kilpailukyky
  . Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa. |
| --- | --- |

(47)

Euroopan haasteena on toimia
  maailmanlaajuisena
  edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten
  ja ympäristövaikutusten
  sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille
  ja palveluille
  maailmanmarkkinoilla
  sekä oikeus toimiviin yhteyksiin ja alan kilpailukyky
  . Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet
  ja
  energian varastointi. Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan
  teknologiatarpeet
  , investointimahdollisuudet ja
  sääntelyesteet
  sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet
  ja
  energian varastointi. Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan
  teknologiatarpeet
  , investointimahdollisuudet ja
  sääntelyesteet
  sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin.

| (48) | Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet, energian varastointi
  sekä negatiiviset päästöt mahdollistavat teknologiat
  . Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia
  sekä Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa

   (1 a) sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan
  teknologia-, tutkimus- ja infrastruktuuritarpeet
  , investointimahdollisuudet ja
  sääntelyyn liittyvät ja taloudelliset esteet
  sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin. |
| --- | --- |

(48)

Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet, energian varastointi
  sekä negatiiviset päästöt mahdollistavat teknologiat
  . Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia
  sekä Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa

   (1 a) sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan
  teknologia-, tutkimus- ja infrastruktuuritarpeet
  , investointimahdollisuudet ja
  sääntelyyn liittyvät ja taloudelliset esteet
  sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (49) | Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian, liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisen kautta. |

Komission teksti

Tarkistus

(49)

Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian, liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisen kautta.

| (49) | Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian,
  ilmailun, meriliikenteen ja raskaan
  liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  kilpailukyvyn vahvistamisen kautta. |
| --- | --- |

(49)

Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian,
  ilmailun, meriliikenteen ja raskaan
  liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  kilpailukyvyn vahvistamisen kautta.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta. Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin. Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta. Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin. Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn.

| (51) | Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta
  ja että se on mukana Euroopan yhteistä etua koskevissa tärkeissä hankkeissa
  . Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa
  ja kehitettävä synergioita
  erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin
  ja -infrastruktuuriin
  . Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn. |
| --- | --- |

(51)

Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta
  ja että se on mukana Euroopan yhteistä etua koskevissa tärkeissä hankkeissa
  . Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa
  ja kehitettävä synergioita
  erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin
  ja -infrastruktuuriin
  . Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen.

| (53) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni,
  energia- ja
  resurssitehokas
  , kestävä
  ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen. |
| --- | --- |

(53)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni,
  energia- ja
  resurssitehokas
  , kestävä
  ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020) korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020) korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi.

| (54) | Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020)
  , myös siihen toukokuussa 2021 tehdyssä päivityksessä,
  korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi. |
| --- | --- |

(54)

Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020)
  , myös siihen toukokuussa 2021 tehdyssä päivityksessä,
  korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (56) | Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta. Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden
  ja
  luotettavuuden lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(56)

Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta. Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden
  ja
  luotettavuuden lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa.

| (56) | Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen
  millä pyritään sekä loppukäyttäjiä, mukaan lukien matkustajat, että rautatietyöntekijöitä koskeviin korkeimpiin mahdollisiin turvallisuusnormeihin
  poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta
  , mihin kuuluu myös suoran lipun käyttö matkakokonaisuutta kohden
  . Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden, luotettavuuden,
  turvallisuuden ja inklusiivisuuden
  lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa. |
| --- | --- |

(56)

Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen
  millä pyritään sekä loppukäyttäjiä, mukaan lukien matkustajat, että rautatietyöntekijöitä koskeviin korkeimpiin mahdollisiin turvallisuusnormeihin
  poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta
  , mihin kuuluu myös suoran lipun käyttö matkakokonaisuutta kohden
  . Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden, luotettavuuden,
  turvallisuuden ja inklusiivisuuden
  lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (58) | Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden
  laitteet
  (infrastruktuuri ja liikkuva kalusto) ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin, jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin. |

Komission teksti

Tarkistus

(58)

Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden
  laitteet
  (infrastruktuuri ja liikkuva kalusto) ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin, jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin.

| (58) | Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden
  laitteiden
  (
  esimerkiksi
  infrastruktuuri ja liikkuva kalusto)
  toimittajat
  ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin,
  jotka koskevat matkustajien oikeuksien parantamista ja
  jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin
  , samalla kun otetaan huomioon loppukäyttäjien, myös matkustajien, ja työntekijöiden tarpeet erityisesti turvallisuuden ja inklusiivisuuden osalta
  . |
| --- | --- |

(58)

Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden
  laitteiden
  (
  esimerkiksi
  infrastruktuuri ja liikkuva kalusto)
  toimittajat
  ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin,
  jotka koskevat matkustajien oikeuksien parantamista ja
  jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin
  , samalla kun otetaan huomioon loppukäyttäjien, myös matkustajien, ja työntekijöiden tarpeet erityisesti turvallisuuden ja inklusiivisuuden osalta
  .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU-Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi asianomaisissa maissa ja unionissa. Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet. |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU-Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi asianomaisissa maissa ja unionissa. Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet.

| (61) | YK:n
  kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi
  , terveyden parantamiseksi ja edistämiseksi
  asianomaisissa maissa ja unionissa
  tukemalla terveyden edistämistä ja tautien ehkäisyä, vähentämällä terveyseroja ja varmistamalla yhtäläiset ja täydet mahdollisuudet terveyteen
  . Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet. |
| --- | --- |

(61)

YK:n
  kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi
  , terveyden parantamiseksi ja edistämiseksi
  asianomaisissa maissa ja unionissa
  tukemalla terveyden edistämistä ja tautien ehkäisyä, vähentämällä terveyseroja ja varmistamalla yhtäläiset ja täydet mahdollisuudet terveyteen
  . Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 62 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (62) | Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi. Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(62)

Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi. Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia.

| (62) | Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen
  , kolmannen
  ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi
  . EDCTP3-yhteisyrityksen olisi luotava vahvat yhteydet ja synergiat Euroopan kehitysrahaston tähän mennessä toteuttamien aloitteiden kanssa ja parannettava koordinointia eri toiminta-aloilla naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä Afrikassa tuettujen toimien kanssa tekemällä yhteistyötä valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä.
  Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(62)

Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen
  , kolmannen
  ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi
  . EDCTP3-yhteisyrityksen olisi luotava vahvat yhteydet ja synergiat Euroopan kehitysrahaston tähän mennessä toteuttamien aloitteiden kanssa ja parannettava koordinointia eri toiminta-aloilla naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä Afrikassa tuettujen toimien kanssa tekemällä yhteistyötä valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä.
  Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 64 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (64) | On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin
  Euroopan unionin
  perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(64)

On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin
  Euroopan unionin
  perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla.

| (64) | On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja
  vähävaraisissa ympäristöissä asuvien
  heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla.
  EDCTP3-yhteisyrityksen olisi myös tuettava eettisten komiteoiden perustamista Afrikan maihin tutkimus- ja innovointitoimien tueksi. |
| --- | --- |

(64)

On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja
  vähävaraisissa ympäristöissä asuvien
  heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla.
  EDCTP3-yhteisyrityksen olisi myös tuettava eettisten komiteoiden perustamista Afrikan maihin tutkimus- ja innovointitoimien tueksi.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 65 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (65) | Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon. |

Komission teksti

Tarkistus

(65)

Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon.

| (65) | Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeita johtaa afrikkalainen yhteisö tai Afrikan maa
  . |
| --- | --- |

(65)

Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeita johtaa afrikkalainen yhteisö tai Afrikan maa
  .

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 66 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (66) | Euroopan
  komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, olisi muututtava
  vihreämmäksi
  , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin
  haasteisiin
  vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata
  unionin
  tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa,
  joka on yksi unionin osaamistalouden kulmakivistä, lisätä taloudellista toimintaa
  terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten toimia välineenä, jolla lisätään teknologista
  suvereniteettia
  ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman (9) ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelman (10) tavoitteet. IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian (11), Euroopan lääkestrategian (12) ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian (13) kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(66)

Euroopan
  komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, olisi muututtava
  vihreämmäksi
  , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin
  haasteisiin
  vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata
  unionin
  tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa,
  joka on yksi unionin osaamistalouden kulmakivistä, lisätä taloudellista toimintaa
  terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten toimia välineenä, jolla lisätään teknologista
  suvereniteettia
  ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman (9) ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelman (10) tavoitteet. IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian (11), Euroopan lääkestrategian (12) ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian (13) kanssa.

| (66) | Komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset
  ja startup-yritykset
  mukaan lukien, olisi muututtava
  ympäristön kannalta kestävämmäksi
  , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden
  , parannetun diagnostiikan, hoitojen
  ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin
  terveyshaasteisiin
  vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata
  potilaiden
  tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa, terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten
  parantaa terveyspalvelujen laatua ja saatavuutta kaikkialla unionissa,
  toimia välineenä, jolla lisätään teknologista
  kehitystä ja innovatiivisia ratkaisuja
  ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli
  julkinen sektori,
  tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman (9)

  , EU:n syöväntorjuntasuunnitelman
  ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelman (10) tavoitteet
  , ja sen olisi myös tehostettava yhteistyötä harvinaisia sairauksia koskevien eurooppalaisten aloitteiden kanssa
  . IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian (11)

  ja sen päivitetyn version
  , Euroopan lääkestrategian (12) ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian (13) kanssa.
  Olisi pyrittävä synergiaan terveysalan hätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) kanssa, jotta voidaan luoda rakenteellinen yhteistyöjärjestelmä, jonka avulla unioni voi ennakoida ja torjua paremmin terveysuhkia. Yhteistyömekanismit ja synergiat EU4Health-ohjelman kanssa auttavat myös parantamaan unionin valmiuksia torjua


  rajat ylittäviä terveysuhkia, vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja parantamaan innovatiivisten lääkkeiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. Yhteisyrityksen olisi myös kehitettävä synergioita eurooppalaisen terveysdata-avaruuden sekä harvinaisia sairauksia koskevien tutkimusaloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset
  ja startup-yritykset
  mukaan lukien, olisi muututtava
  ympäristön kannalta kestävämmäksi
  , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden
  , parannetun diagnostiikan, hoitojen
  ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin
  terveyshaasteisiin
  vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata
  potilaiden
  tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa, terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten
  parantaa terveyspalvelujen laatua ja saatavuutta kaikkialla unionissa,
  toimia välineenä, jolla lisätään teknologista
  kehitystä ja innovatiivisia ratkaisuja
  ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli
  julkinen sektori,
  tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman (9)

  , EU:n syöväntorjuntasuunnitelman
  ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelman (10) tavoitteet
  , ja sen olisi myös tehostettava yhteistyötä harvinaisia sairauksia koskevien eurooppalaisten aloitteiden kanssa
  . IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian (11)

  ja sen päivitetyn version
  , Euroopan lääkestrategian (12) ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian (13) kanssa.
  Olisi pyrittävä synergiaan terveysalan hätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) kanssa, jotta voidaan luoda rakenteellinen yhteistyöjärjestelmä, jonka avulla unioni voi ennakoida ja torjua paremmin terveysuhkia. Yhteistyömekanismit ja synergiat EU4Health-ohjelman kanssa auttavat myös parantamaan unionin valmiuksia torjua


  rajat ylittäviä terveysuhkia, vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja parantamaan innovatiivisten lääkkeiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta. Yhteisyrityksen olisi myös kehitettävä synergioita eurooppalaisen terveysdata-avaruuden sekä harvinaisia sairauksia koskevien tutkimusaloitteiden kanssa.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 67 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (67) | IHI-yhteisyritys perustuu IMI2-yhteisyrityksestä saatuihin kokemuksiin, mukaan lukien kyseisen aloitteen puitteissa covid-19-pandemian torjumiseksi tehty työ. IMI2-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin (14) suositusten mukaisesti uuden aloitteen on tarpeen ”mahdollistaa muiden teollisuudenalojen aktiivinen osallistuminen lääketeollisuuden kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta uusien terveydenhuollon toimenpiteiden kehittämisessä”. Sen vuoksi aloitteen on katettava myös biolääketieteen, bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian alat, mukaan lukien digitaalialalla toimivat yritykset. Aloitteen soveltamisalan olisi katettava tautien ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito ja hallinta, ja siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon potilaille ja/tai yhteiskunnalle taudin vakavuuden ja/tai sairastuneiden määrän vuoksi aiheutuva rasite sekä taudin taloudelliset vaikutukset potilaille ja terveydenhuoltojärjestelmille. Rahoitetuilla toimilla on vastattava unionin kansanterveystarpeisiin ja tuettava sellaisten tulevien terveysinnovaatioiden kehittämistä, jotka ovat turvallisia,
  ihmiskeskeisiä
  , tuloksellisia, kustannustehokkaita ja kohtuuhintaisia potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(67)

IHI-yhteisyritys perustuu IMI2-yhteisyrityksestä saatuihin kokemuksiin, mukaan lukien kyseisen aloitteen puitteissa covid-19-pandemian torjumiseksi tehty työ. IMI2-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin (14) suositusten mukaisesti uuden aloitteen on tarpeen ”mahdollistaa muiden teollisuudenalojen aktiivinen osallistuminen lääketeollisuuden kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta uusien terveydenhuollon toimenpiteiden kehittämisessä”. Sen vuoksi aloitteen on katettava myös biolääketieteen, bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian alat, mukaan lukien digitaalialalla toimivat yritykset. Aloitteen soveltamisalan olisi katettava tautien ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito ja hallinta, ja siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon potilaille ja/tai yhteiskunnalle taudin vakavuuden ja/tai sairastuneiden määrän vuoksi aiheutuva rasite sekä taudin taloudelliset vaikutukset potilaille ja terveydenhuoltojärjestelmille. Rahoitetuilla toimilla on vastattava unionin kansanterveystarpeisiin ja tuettava sellaisten tulevien terveysinnovaatioiden kehittämistä, jotka ovat turvallisia,
  ihmiskeskeisiä
  , tuloksellisia, kustannustehokkaita ja kohtuuhintaisia potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien kannalta.

| (67) | IHI-yhteisyritys perustuu IMI2-yhteisyrityksestä saatuihin kokemuksiin, mukaan lukien kyseisen aloitteen puitteissa covid-19-pandemian torjumiseksi tehty työ. IMI2-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin (14) suositusten mukaisesti uuden aloitteen on tarpeen ”mahdollistaa muiden teollisuudenalojen aktiivinen osallistuminen lääketeollisuuden kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta uusien terveydenhuollon toimenpiteiden kehittämisessä”. Sen vuoksi aloitteen on katettava myös biolääketieteen, bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian alat, mukaan lukien digitaalialalla toimivat yritykset.
  Uudella aloitteella olisi varmistettava kansalaisyhteiskunnan ja potilasjärjestöjen aktiivinen osallistuminen.
  Aloitteen soveltamisalan olisi katettava tautien ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito ja hallinta, ja siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon potilaille
  , heidän perheilleen
  ja/tai yhteiskunnalle taudin vakavuuden ja/tai sairastuneiden
  tai todennäköisesti sairastuvien
  määrän vuoksi aiheutuva rasite sekä taudin taloudelliset vaikutukset potilaille ja terveydenhuoltojärjestelmille. Rahoitetuilla toimilla on vastattava unionin kansanterveystarpeisiin ja tuettava sellaisten tulevien terveysinnovaatioiden kehittämistä, jotka ovat turvallisia,
  ihmiskeskeisiä ja potilaskeskeisiä
  , tuloksellisia, kustannustehokkaita
  , helppokäyttöisiä
  ja kohtuuhintaisia potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien
  ja -palvelujen
  kannalta
  , jotta voidaan parantaa terveydenhuollon laatua
  . |
| --- | --- |

(67)

IHI-yhteisyritys perustuu IMI2-yhteisyrityksestä saatuihin kokemuksiin, mukaan lukien kyseisen aloitteen puitteissa covid-19-pandemian torjumiseksi tehty työ. IMI2-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin (14) suositusten mukaisesti uuden aloitteen on tarpeen ”mahdollistaa muiden teollisuudenalojen aktiivinen osallistuminen lääketeollisuuden kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta uusien terveydenhuollon toimenpiteiden kehittämisessä”. Sen vuoksi aloitteen on katettava myös biolääketieteen, bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian alat, mukaan lukien digitaalialalla toimivat yritykset.
  Uudella aloitteella olisi varmistettava kansalaisyhteiskunnan ja potilasjärjestöjen aktiivinen osallistuminen.
  Aloitteen soveltamisalan olisi katettava tautien ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito ja hallinta, ja siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon potilaille
  , heidän perheilleen
  ja/tai yhteiskunnalle taudin vakavuuden ja/tai sairastuneiden
  tai todennäköisesti sairastuvien
  määrän vuoksi aiheutuva rasite sekä taudin taloudelliset vaikutukset potilaille ja terveydenhuoltojärjestelmille. Rahoitetuilla toimilla on vastattava unionin kansanterveystarpeisiin ja tuettava sellaisten tulevien terveysinnovaatioiden kehittämistä, jotka ovat turvallisia,
  ihmiskeskeisiä ja potilaskeskeisiä
  , tuloksellisia, kustannustehokkaita
  , helppokäyttöisiä
  ja kohtuuhintaisia potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien
  ja -palvelujen
  kannalta
  , jotta voidaan parantaa terveydenhuollon laatua
  .

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 68 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (68) | Jotta varmistettaisiin parhaat mahdollisuudet tuottaa uusia tieteellisiä ideoita ja menestyksekkäitä tutkimus- ja innovointitoimia, IHI-yhteisyrityksen keskeisten toimijoiden olisi oltava erityyppisten julkisten ja yksityisten tahojen tutkijoita. Samalla loppukäyttäjien, kuten unionin kansalaisten, terveydenhuollon ammattilaisten ja terveydenhuollon palveluntarjoajien, olisi osallistuttava aloitteen strategiseen suunnitteluun ja toimiin
  ja
  varmistettava, että
  aloite vastaa niiden
  tarpeisiin. Lisäksi unionin tason ja kansallisten sääntelyviranomaisten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien olisi myös osallistuttava varhaisessa vaiheessa kumppanuuden toimintaan, kuitenkin varmistaen, ettei eturistiriitoja synny, jotta voidaan lisätä todennäköisyyttä, että rahoitettujen toimien tulokset täyttävät käyttöönoton edellyttämät vaatimukset, ja siten saavuttaen odotetut vaikutukset. Eri näkemykset auttaisivat kohdentamaan tutkimustoimet paremmin aloille, joilla on täyttämättömiä tarpeita. |

Komission teksti

Tarkistus

(68)

Jotta varmistettaisiin parhaat mahdollisuudet tuottaa uusia tieteellisiä ideoita ja menestyksekkäitä tutkimus- ja innovointitoimia, IHI-yhteisyrityksen keskeisten toimijoiden olisi oltava erityyppisten julkisten ja yksityisten tahojen tutkijoita. Samalla loppukäyttäjien, kuten unionin kansalaisten, terveydenhuollon ammattilaisten ja terveydenhuollon palveluntarjoajien, olisi osallistuttava aloitteen strategiseen suunnitteluun ja toimiin
  ja
  varmistettava, että
  aloite vastaa niiden
  tarpeisiin. Lisäksi unionin tason ja kansallisten sääntelyviranomaisten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien olisi myös osallistuttava varhaisessa vaiheessa kumppanuuden toimintaan, kuitenkin varmistaen, ettei eturistiriitoja synny, jotta voidaan lisätä todennäköisyyttä, että rahoitettujen toimien tulokset täyttävät käyttöönoton edellyttämät vaatimukset, ja siten saavuttaen odotetut vaikutukset. Eri näkemykset auttaisivat kohdentamaan tutkimustoimet paremmin aloille, joilla on täyttämättömiä tarpeita.

| (68) | Jotta varmistettaisiin parhaat mahdollisuudet tuottaa uusia tieteellisiä ideoita ja menestyksekkäitä tutkimus- ja innovointitoimia, IHI-yhteisyrityksen keskeisten toimijoiden olisi oltava erityyppisten julkisten ja yksityisten tahojen tutkijoita. Samalla loppukäyttäjien, kuten unionin kansalaisten,
  heidän perheidensä, kuluttaja- ja potilasryhmien,
  terveydenhuollon ammattilaisten ja terveydenhuollon palveluntarjoajien
  ja muiden merkityksellisten eturyhmien eri puolilta unionia
  , olisi osallistuttava aloitteen strategiseen suunnitteluun ja toimiin
  . Terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen olisi
  varmistettava, että
  sen toteuttamat toimet vastaavat näihin
  tarpeisiin. Lisäksi unionin tason ja kansallisten sääntelyviranomaisten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien olisi myös osallistuttava varhaisessa vaiheessa kumppanuuden toimintaan, kuitenkin varmistaen, ettei eturistiriitoja synny, jotta voidaan lisätä todennäköisyyttä, että rahoitettujen toimien tulokset täyttävät
  potilaiden tarpeet ja
  käyttöönoton edellyttämät vaatimukset, ja siten saavuttaen odotetut vaikutukset. Eri näkemykset auttaisivat kohdentamaan tutkimustoimet paremmin aloille, joilla on täyttämättömiä
  tai alirahoitettuja
  tarpeita. |
| --- | --- |

(68)

Jotta varmistettaisiin parhaat mahdollisuudet tuottaa uusia tieteellisiä ideoita ja menestyksekkäitä tutkimus- ja innovointitoimia, IHI-yhteisyrityksen keskeisten toimijoiden olisi oltava erityyppisten julkisten ja yksityisten tahojen tutkijoita. Samalla loppukäyttäjien, kuten unionin kansalaisten,
  heidän perheidensä, kuluttaja- ja potilasryhmien,
  terveydenhuollon ammattilaisten ja terveydenhuollon palveluntarjoajien
  ja muiden merkityksellisten eturyhmien eri puolilta unionia
  , olisi osallistuttava aloitteen strategiseen suunnitteluun ja toimiin
  . Terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen olisi
  varmistettava, että
  sen toteuttamat toimet vastaavat näihin
  tarpeisiin. Lisäksi unionin tason ja kansallisten sääntelyviranomaisten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien olisi myös osallistuttava varhaisessa vaiheessa kumppanuuden toimintaan, kuitenkin varmistaen, ettei eturistiriitoja synny, jotta voidaan lisätä todennäköisyyttä, että rahoitettujen toimien tulokset täyttävät
  potilaiden tarpeet ja
  käyttöönoton edellyttämät vaatimukset, ja siten saavuttaen odotetut vaikutukset. Eri näkemykset auttaisivat kohdentamaan tutkimustoimet paremmin aloille, joilla on täyttämättömiä
  tai alirahoitettuja
  tarpeita.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70) | Kumppanuuden tavoitteissa olisi keskityttävä kilpailua edeltävään vaiheeseen ja siten luotava turvallinen tila eri terveysteknologioiden alalla toimivien yritysten väliselle tehokkaalle yhteistyölle. Aloitteen integroivan luonteen huomioon ottaminen, siilojen purkaminen terveydenhuollon eri alojen väliltä ja teollisuuden ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen edellyttävät, että rahoitettujen hankkeiden olisi enimmäkseen oltava monialaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(70)

Kumppanuuden tavoitteissa olisi keskityttävä kilpailua edeltävään vaiheeseen ja siten luotava turvallinen tila eri terveysteknologioiden alalla toimivien yritysten väliselle tehokkaalle yhteistyölle. Aloitteen integroivan luonteen huomioon ottaminen, siilojen purkaminen terveydenhuollon eri alojen väliltä ja teollisuuden ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen edellyttävät, että rahoitettujen hankkeiden olisi enimmäkseen oltava monialaisia.

| (70) | Kumppanuuden tavoitteissa olisi keskityttävä
  muuhun kuin kilpailuun perustuvaan ja
  kilpailua edeltävään vaiheeseen ja siten luotava turvallinen tila eri terveysteknologioiden alalla toimivien yritysten väliselle tehokkaalle
  ja vaikuttavalle
  yhteistyölle. Aloitteen integroivan luonteen huomioon ottaminen, siilojen purkaminen terveydenhuollon eri alojen väliltä ja teollisuuden ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen edellyttävät, että rahoitettujen hankkeiden olisi enimmäkseen oltava monialaisia. |
| --- | --- |

(70)

Kumppanuuden tavoitteissa olisi keskityttävä
  muuhun kuin kilpailuun perustuvaan ja
  kilpailua edeltävään vaiheeseen ja siten luotava turvallinen tila eri terveysteknologioiden alalla toimivien yritysten väliselle tehokkaalle
  ja vaikuttavalle
  yhteistyölle. Aloitteen integroivan luonteen huomioon ottaminen, siilojen purkaminen terveydenhuollon eri alojen väliltä ja teollisuuden ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen edellyttävät, että rahoitettujen hankkeiden olisi enimmäkseen oltava monialaisia.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 71 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (71) | ”Keskeisillä digitaaliteknologioilla” tarkoitetaan elektronisia komponentteja ja järjestelmiä, jotka tukevat kaikkia tärkeimpiä talouden aloja. Komissio on korostanut tarvetta hallita näitä teknologioita Euroopassa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa EU:n poliittiset painopisteet, kuten teknologinen riippumattomuus. (30) Ala on tärkeä ja eri sidosryhmien kohtaamat haasteet unionissa niin suuria, että tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta Euroopan innovaatio- ja arvoketjuihin ei jäisi heikkoja lenkkejä. Sen vuoksi olisi perustettava unionin tason mekanismi, jolla yhdistetään ja keskitetään sellaista tukea, jota jäsenvaltiot, unioni ja yksityinen sektori antavat elektronisiin komponentteihin ja järjestelmiin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(71)

”Keskeisillä digitaaliteknologioilla” tarkoitetaan elektronisia komponentteja ja järjestelmiä, jotka tukevat kaikkia tärkeimpiä talouden aloja. Komissio on korostanut tarvetta hallita näitä teknologioita Euroopassa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa EU:n poliittiset painopisteet, kuten teknologinen riippumattomuus. (30) Ala on tärkeä ja eri sidosryhmien kohtaamat haasteet unionissa niin suuria, että tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta Euroopan innovaatio- ja arvoketjuihin ei jäisi heikkoja lenkkejä. Sen vuoksi olisi perustettava unionin tason mekanismi, jolla yhdistetään ja keskitetään sellaista tukea, jota jäsenvaltiot, unioni ja yksityinen sektori antavat elektronisiin komponentteihin ja järjestelmiin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin.

| (71) | ”Keskeisillä digitaaliteknologioilla” tarkoitetaan elektronisia komponentteja ja järjestelmiä, jotka tukevat kaikkia tärkeimpiä talouden aloja. Komissio on korostanut tarvetta hallita näitä teknologioita Euroopassa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa EU:n poliittiset painopisteet, kuten teknologinen riippumattomuus. (30) Ala on tärkeä ja eri sidosryhmien kohtaamat haasteet unionissa niin suuria, että tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta Euroopan innovaatio- ja arvoketjuihin ei jäisi heikkoja lenkkejä. Sen vuoksi olisi perustettava unionin tason mekanismi, jolla yhdistetään ja keskitetään sellaista tukea, jota jäsenvaltiot, unioni ja yksityinen sektori antavat elektronisiin komponentteihin ja järjestelmiin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin.
  Prosessoreita ja puolijohdeteknologioita koskevan allianssin ja teollisuusdataa sekä reuna- ja pilviteknologiaa koskevan allianssin olisi myös täydennettävä yhteisyrityksen aloitteita. |
| --- | --- |

(71)

”Keskeisillä digitaaliteknologioilla” tarkoitetaan elektronisia komponentteja ja järjestelmiä, jotka tukevat kaikkia tärkeimpiä talouden aloja. Komissio on korostanut tarvetta hallita näitä teknologioita Euroopassa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa EU:n poliittiset painopisteet, kuten teknologinen riippumattomuus. (30) Ala on tärkeä ja eri sidosryhmien kohtaamat haasteet unionissa niin suuria, että tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta Euroopan innovaatio- ja arvoketjuihin ei jäisi heikkoja lenkkejä. Sen vuoksi olisi perustettava unionin tason mekanismi, jolla yhdistetään ja keskitetään sellaista tukea, jota jäsenvaltiot, unioni ja yksityinen sektori antavat elektronisiin komponentteihin ja järjestelmiin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin.
  Prosessoreita ja puolijohdeteknologioita koskevan allianssin ja teollisuusdataa sekä reuna- ja pilviteknologiaa koskevan allianssin olisi myös täydennettävä yhteisyrityksen aloitteita.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 72 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (72) | Keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen, jäljempänä ”KDT-yhteisyritys”, olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, jotka auttaisivat eurooppalaisia toimialoja suunnittelemaan, valmistamaan ja käyttämään innovatiivisinta teknologiaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset toimialat voivat säilyttää johtoasemansa erittäin kilpaillussa kansainvälisessä tilanteessa ja jotta voidaan kuroa umpeen kuilu
  Euroopan digitalisaation kannalta ratkaisevissa
  teknologioissa
  tavalla
  , jossa otetaan huomioon unionin keskeiset arvot, kuten yksityisyyden suoja, luottamus, tietoturva ja turvallisuus. Ekosysteemin arvoketjujen kaikkia segmenttejä edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia teknologioita ja saada innovaatiot nopeasti markkinoille. Myös avoimuus ja joustavuus asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten, yhteen saattamiseksi uusilla tai toisiinsa liittyvillä teknologian aloilla tai molemmilla on erittäin tärkeää. |

Komission teksti

Tarkistus

(72)

Keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen, jäljempänä ”KDT-yhteisyritys”, olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, jotka auttaisivat eurooppalaisia toimialoja suunnittelemaan, valmistamaan ja käyttämään innovatiivisinta teknologiaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset toimialat voivat säilyttää johtoasemansa erittäin kilpaillussa kansainvälisessä tilanteessa ja jotta voidaan kuroa umpeen kuilu
  Euroopan digitalisaation kannalta ratkaisevissa
  teknologioissa
  tavalla
  , jossa otetaan huomioon unionin keskeiset arvot, kuten yksityisyyden suoja, luottamus, tietoturva ja turvallisuus. Ekosysteemin arvoketjujen kaikkia segmenttejä edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia teknologioita ja saada innovaatiot nopeasti markkinoille. Myös avoimuus ja joustavuus asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten, yhteen saattamiseksi uusilla tai toisiinsa liittyvillä teknologian aloilla tai molemmilla on erittäin tärkeää.

| (72) | Keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen, jäljempänä ”KDT-yhteisyritys”, olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, jotka auttaisivat eurooppalaisia toimialoja suunnittelemaan, valmistamaan ja käyttämään innovatiivisinta teknologiaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset toimialat voivat säilyttää johtoasemansa erittäin kilpaillussa kansainvälisessä tilanteessa ja jotta voidaan kuroa umpeen kuilu teknologioissa
  , jotka ovat ratkaisevan tärkeitä
  unionin
  digitalisaatiolle ja sen teknologiselle johtoasemalle,
  jossa otetaan huomioon unionin keskeiset arvot, kuten yksityisyyden suoja,
  tietosuoja,
  luottamus, tietoturva ja turvallisuus
  arvoketjujen kaikilla tasoilla
  . Ekosysteemin arvoketjujen kaikkia segmenttejä edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia teknologioita
  , jotka perustuvat sisäänrakennettuun yksityisyyteen
  ja
  turvallisuuteen, ja
  saada innovaatiot nopeasti markkinoille. Myös avoimuus ja joustavuus
  kansalaisjärjestöjen ja
  asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten, yhteen saattamiseksi uusilla tai toisiinsa liittyvillä teknologian aloilla tai molemmilla on erittäin tärkeää.
  KDT-yhteisyrityksen olisi myös kehitettävä tutkimustoimintaa edistääkseen 9. maaliskuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

(72)

Keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen, jäljempänä ”KDT-yhteisyritys”, olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, jotka auttaisivat eurooppalaisia toimialoja suunnittelemaan, valmistamaan ja käyttämään innovatiivisinta teknologiaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset toimialat voivat säilyttää johtoasemansa erittäin kilpaillussa kansainvälisessä tilanteessa ja jotta voidaan kuroa umpeen kuilu teknologioissa
  , jotka ovat ratkaisevan tärkeitä
  unionin
  digitalisaatiolle ja sen teknologiselle johtoasemalle,
  jossa otetaan huomioon unionin keskeiset arvot, kuten yksityisyyden suoja,
  tietosuoja,
  luottamus, tietoturva ja turvallisuus
  arvoketjujen kaikilla tasoilla
  . Ekosysteemin arvoketjujen kaikkia segmenttejä edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia teknologioita
  , jotka perustuvat sisäänrakennettuun yksityisyyteen
  ja
  turvallisuuteen, ja
  saada innovaatiot nopeasti markkinoille. Myös avoimuus ja joustavuus
  kansalaisjärjestöjen ja
  asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten, yhteen saattamiseksi uusilla tai toisiinsa liittyvillä teknologian aloilla tai molemmilla on erittäin tärkeää.
  KDT-yhteisyrityksen olisi myös kehitettävä tutkimustoimintaa edistääkseen 9. maaliskuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” asetetut tavoitteet.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 73 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (73) | KDT-yhteisyrityksellä olisi yhdistettävä välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana alan kiihtyvässä innovaatiotahdissa, luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle
  ja jakaa riskejä
  mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Sen vuoksi KDT-yhteisyrityksen osakkaina olisi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneet maat vapaaehtoiselta pohjalta sekä yksityisinä osakkaina järjestöt, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä [ja muita elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toimivia yhteisöjä Euroopassa]. Jäsenvaltioiden osallistuminen helpottaa myös toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien ja strategioiden kanssa, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta ja varmistaa samalla synergiaedut sidosryhmien ja toimien välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(73)

KDT-yhteisyrityksellä olisi yhdistettävä välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana alan kiihtyvässä innovaatiotahdissa, luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle
  ja jakaa riskejä
  mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Sen vuoksi KDT-yhteisyrityksen osakkaina olisi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneet maat vapaaehtoiselta pohjalta sekä yksityisinä osakkaina järjestöt, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä [ja muita elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toimivia yhteisöjä Euroopassa]. Jäsenvaltioiden osallistuminen helpottaa myös toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien ja strategioiden kanssa, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta ja varmistaa samalla synergiaedut sidosryhmien ja toimien välillä.

| (73) | KDT-yhteisyrityksellä olisi yhdistettävä välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana alan kiihtyvässä innovaatiotahdissa
  ja
  luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Sen vuoksi KDT-yhteisyrityksen osakkaina olisi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneet maat vapaaehtoiselta pohjalta sekä yksityisinä osakkaina järjestöt, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä [ja muita elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toimivia yhteisöjä Euroopassa]. Jäsenvaltioiden osallistuminen helpottaa myös toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien ja strategioiden kanssa, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta ja varmistaa samalla synergiaedut sidosryhmien ja toimien välillä. |
| --- | --- |

(73)

KDT-yhteisyrityksellä olisi yhdistettävä välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana alan kiihtyvässä innovaatiotahdissa
  ja
  luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Sen vuoksi KDT-yhteisyrityksen osakkaina olisi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneet maat vapaaehtoiselta pohjalta sekä yksityisinä osakkaina järjestöt, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä [ja muita elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toimivia yhteisöjä Euroopassa]. Jäsenvaltioiden osallistuminen helpottaa myös toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien ja strategioiden kanssa, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta ja varmistaa samalla synergiaedut sidosryhmien ja toimien välillä.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 74 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (74) | Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti
  osallistujavaltioiden
  olisi
  valtuutettava KDT-yhteisyritys toteuttamaan epäsuorien toimien kansallisille osallistujille suoritettava osallistujavaltion osuus
  .
  Rahoituksen saajien
  olisi
  allekirjoitettava
  yhteisyrityksen kanssa
  yhteinen avustussopimus Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti, teollis-
  ja
  tekijänoikeuksia koskeva lainsäädäntö mukaan lukien, asianomaista avustustoimea tukevan unionin ohjelman mukaan. KDT-yhteisyrityksen
  olisi
  käsiteltävä maksupyynnöt ja suoritettava maksut edunsaajille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(74)

Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti
  osallistujavaltioiden
  olisi
  valtuutettava KDT-yhteisyritys toteuttamaan epäsuorien toimien kansallisille osallistujille suoritettava osallistujavaltion osuus
  .
  Rahoituksen saajien
  olisi
  allekirjoitettava
  yhteisyrityksen kanssa
  yhteinen avustussopimus Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti, teollis-
  ja
  tekijänoikeuksia koskeva lainsäädäntö mukaan lukien, asianomaista avustustoimea tukevan unionin ohjelman mukaan. KDT-yhteisyrityksen
  olisi
  käsiteltävä maksupyynnöt ja suoritettava maksut edunsaajille
  .

| (74) | Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti
  yhteisyritysten
  olisi
  hoidettava kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi koordinoitua toimintatapaa noudattaen
  .
  Kunkin osallistujavaltion
  olisi
  näin ollen tehtävä
  yhteisyrityksen kanssa
  hallinnollinen sopimus, jossa määrätään kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneille hakijoille myönnettävien osuuksien maksamista
  ja
  niistä raportointia koskevasta koordinointimekanismista. Jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus kansallisten strategisten painopisteiden kanssa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, osallistujavaltioilla
  olisi
  oltava oikeus käyttää veto-oikeutta kansallisten rahoitusosuuksiensa käyttöön tiettyjen hakijoiden osalta
  . |
| --- | --- |

(74)

Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti
  yhteisyritysten
  olisi
  hoidettava kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi koordinoitua toimintatapaa noudattaen
  .
  Kunkin osallistujavaltion
  olisi
  näin ollen tehtävä
  yhteisyrityksen kanssa
  hallinnollinen sopimus, jossa määrätään kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneille hakijoille myönnettävien osuuksien maksamista
  ja
  niistä raportointia koskevasta koordinointimekanismista. Jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus kansallisten strategisten painopisteiden kanssa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, osallistujavaltioilla
  olisi
  oltava oikeus käyttää veto-oikeutta kansallisten rahoitusosuuksiensa käyttöön tiettyjen hakijoiden osalta
  .

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 77 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (77) | Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevalla unionin oikeudellisella kehyksellä (31) pyritään uudistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmää institutionaalisilla, operatiivisilla, teknologisilla ja sääntelytoimilla, joiden tavoitteena on parantaa sen suorituskykyä kapasiteetin, turvallisuuden, tehokkuuden ja ympäristövaikutusten osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(77)

Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevalla unionin oikeudellisella kehyksellä (31) pyritään uudistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmää institutionaalisilla, operatiivisilla, teknologisilla ja sääntelytoimilla, joiden tavoitteena on parantaa sen suorituskykyä kapasiteetin, turvallisuuden, tehokkuuden ja ympäristövaikutusten osalta.

| (77) | Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevalla unionin oikeudellisella kehyksellä (31) pyritään uudistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmää institutionaalisilla, operatiivisilla, teknologisilla ja sääntelytoimilla, joiden tavoitteena on parantaa sen suorituskykyä kapasiteetin, turvallisuuden, tehokkuuden
  , ilmaston
  ja ympäristövaikutusten osalta. |
| --- | --- |

(77)

Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevalla unionin oikeudellisella kehyksellä (31) pyritään uudistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmää institutionaalisilla, operatiivisilla, teknologisilla ja sääntelytoimilla, joiden tavoitteena on parantaa sen suorituskykyä kapasiteetin, turvallisuuden, tehokkuuden
  , ilmaston
  ja ympäristövaikutusten osalta.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 78 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (78) | Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (32) (Single European Sky ATM Research, SESAR), jäljempänä ”SESAR-hanke”, pyritään nykyaikaistamaan ilmaliikenteen hallintaa ja nivomaan yhteen teknologisia ja operatiivisia innovaatioita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tukemiseksi. Sen tavoitteena on tarjota vuoteen 2035 mennessä teknologisia ratkaisuja erittäin suorituskykyiseen ilmaliikenteen hallintaan, jotta lentoliikenneala voisi toimia ruuhkattomalla ja entistä turvallisemmalla ja
  ympäristöystävällisemmällä
  tavalla. SESAR-hanke koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä jatkuvasta ja kehittyvästä yhteistyöprosessista, joissa määritellään, kehitetään ja otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiajärjestelmiä ja toimintamenettelyjä, joihin myös Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa (33) määritelty digitaalinen eurooppalainen ilmatila perustuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(78)

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (32) (Single European Sky ATM Research, SESAR), jäljempänä ”SESAR-hanke”, pyritään nykyaikaistamaan ilmaliikenteen hallintaa ja nivomaan yhteen teknologisia ja operatiivisia innovaatioita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tukemiseksi. Sen tavoitteena on tarjota vuoteen 2035 mennessä teknologisia ratkaisuja erittäin suorituskykyiseen ilmaliikenteen hallintaan, jotta lentoliikenneala voisi toimia ruuhkattomalla ja entistä turvallisemmalla ja
  ympäristöystävällisemmällä
  tavalla. SESAR-hanke koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä jatkuvasta ja kehittyvästä yhteistyöprosessista, joissa määritellään, kehitetään ja otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiajärjestelmiä ja toimintamenettelyjä, joihin myös Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa (33) määritelty digitaalinen eurooppalainen ilmatila perustuu.

| (78) | Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (32) (Single European Sky ATM Research, SESAR), jäljempänä ”SESAR-hanke”, pyritään nykyaikaistamaan ilmaliikenteen hallintaa ja nivomaan yhteen teknologisia ja operatiivisia innovaatioita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tukemiseksi. Sen tavoitteena on tarjota vuoteen 2035 mennessä teknologisia ratkaisuja erittäin suorituskykyiseen ilmaliikenteen hallintaan, jotta lentoliikenneala voisi toimia ruuhkattomalla ja entistä turvallisemmalla ja
  ympäristö- ja ilmastoystävällisemmällä
  tavalla
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti
  . SESAR-hanke koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä jatkuvasta ja kehittyvästä yhteistyöprosessista, joissa määritellään, kehitetään ja otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiajärjestelmiä ja toimintamenettelyjä, joihin myös Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa (33) määritelty digitaalinen eurooppalainen ilmatila perustuu. |
| --- | --- |

(78)

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (32) (Single European Sky ATM Research, SESAR), jäljempänä ”SESAR-hanke”, pyritään nykyaikaistamaan ilmaliikenteen hallintaa ja nivomaan yhteen teknologisia ja operatiivisia innovaatioita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tukemiseksi. Sen tavoitteena on tarjota vuoteen 2035 mennessä teknologisia ratkaisuja erittäin suorituskykyiseen ilmaliikenteen hallintaan, jotta lentoliikenneala voisi toimia ruuhkattomalla ja entistä turvallisemmalla ja
  ympäristö- ja ilmastoystävällisemmällä
  tavalla
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti
  . SESAR-hanke koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä jatkuvasta ja kehittyvästä yhteistyöprosessista, joissa määritellään, kehitetään ja otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiajärjestelmiä ja toimintamenettelyjä, joihin myös Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa (33) määritelty digitaalinen eurooppalainen ilmatila perustuu.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 79 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (79) | Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ”ATM-yleissuunnitelma”, on ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisen suunnitteluväline kaikkialla Euroopassa, ja siinä yhdistetään ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja innovointitoimet käyttöönottoskenaarioihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(79)

Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ”ATM-yleissuunnitelma”, on ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisen suunnitteluväline kaikkialla Euroopassa, ja siinä yhdistetään ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja innovointitoimet käyttöönottoskenaarioihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.

| (79) | Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ”ATM-yleissuunnitelma”, on ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisen suunnitteluväline kaikkialla Euroopassa, ja siinä yhdistetään ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja innovointitoimet käyttöönottoskenaarioihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.
  Se ei ainoastaan paranna yksittäisten lentojen tehokkuutta vaan mahdollistaa myös kokonaiskapasiteetin jatkuvan mukauttamisen teknologisen kehityksen rinnalla. |
| --- | --- |

(79)

Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ”ATM-yleissuunnitelma”, on ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisen suunnitteluväline kaikkialla Euroopassa, ja siinä yhdistetään ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja innovointitoimet käyttöönottoskenaarioihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.
  Se ei ainoastaan paranna yksittäisten lentojen tehokkuutta vaan mahdollistaa myös kokonaiskapasiteetin jatkuvan mukauttamisen teknologisen kehityksen rinnalla.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 81 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (81) | SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä SESAR-yhteisyrityksestä saatuja kokemuksia ja jatkettava ATM-tutkimuksen koordinoijana unionissa. SESAR 3 -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi Euroopan tutkimus- ja
  innovointivalmiuksien vahvistaminen ja yhdentäminen
  , mikä auttaisi nopeuttamaan alan digitalisaatiota ja tekemään alasta kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen vaihteluiden mukaan. Yhteisyrityksen olisi vahvistettava innovoinnin avulla miehitettyjen ja miehittämättömien ilmakuljetuspalvelujen ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen kilpailukykyä
  talouden
  elpymisen ja kasvun tukemiseksi. Sen olisi myös
  kehitettävä
  ja nopeutettava
  innovatiivisten ratkaisujen
  käyttöönottoa markkinoilla, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on myös maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila. |

Komission teksti

Tarkistus

(81)

SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä SESAR-yhteisyrityksestä saatuja kokemuksia ja jatkettava ATM-tutkimuksen koordinoijana unionissa. SESAR 3 -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi Euroopan tutkimus- ja
  innovointivalmiuksien vahvistaminen ja yhdentäminen
  , mikä auttaisi nopeuttamaan alan digitalisaatiota ja tekemään alasta kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen vaihteluiden mukaan. Yhteisyrityksen olisi vahvistettava innovoinnin avulla miehitettyjen ja miehittämättömien ilmakuljetuspalvelujen ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen kilpailukykyä
  talouden
  elpymisen ja kasvun tukemiseksi. Sen olisi myös
  kehitettävä
  ja nopeutettava
  innovatiivisten ratkaisujen
  käyttöönottoa markkinoilla, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on myös maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila.

| (81) | SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä SESAR-yhteisyrityksestä saatuja kokemuksia ja jatkettava ATM-tutkimuksen koordinoijana unionissa. SESAR 3 -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi
  tukea toimia, joilla vahvistetaan ja yhdennetään
  Euroopan tutkimus- ja
  innovointivalmiuksia
  , mikä
  puolestaan
  auttaisi nopeuttamaan alan digitalisaatiota ja tekemään alasta kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen vaihteluiden mukaan. Yhteisyrityksen olisi
  osaltaan
  vahvistettava innovoinnin avulla miehitettyjen ja miehittämättömien ilmakuljetuspalvelujen ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen kilpailukykyä
  taloudellisen ja sosiaalisen
  elpymisen ja kasvun tukemiseksi. Sen olisi myös
  tuettava innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä
  ja nopeutettava
  niiden
  käyttöönottoa markkinoilla, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on myös maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila. |
| --- | --- |

(81)

SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä SESAR-yhteisyrityksestä saatuja kokemuksia ja jatkettava ATM-tutkimuksen koordinoijana unionissa. SESAR 3 -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi
  tukea toimia, joilla vahvistetaan ja yhdennetään
  Euroopan tutkimus- ja
  innovointivalmiuksia
  , mikä
  puolestaan
  auttaisi nopeuttamaan alan digitalisaatiota ja tekemään alasta kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen vaihteluiden mukaan. Yhteisyrityksen olisi
  osaltaan
  vahvistettava innovoinnin avulla miehitettyjen ja miehittämättömien ilmakuljetuspalvelujen ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen kilpailukykyä
  taloudellisen ja sosiaalisen
  elpymisen ja kasvun tukemiseksi. Sen olisi myös
  tuettava innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä
  ja nopeutettava
  niiden
  käyttöönottoa markkinoilla, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on myös maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 83 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (83) | Osallistumisen SESAR 3 -yhteisyritykseen tulisi olla mahdollista mahdollisimman laajalle joukolle erilaisia sidosryhmiä kaikista jäsenvaltioista ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneista maista, pk-yritykset mukaan luettuina, erilaisten osallistumismuotojen kautta. Osallistumisessa olisi erityisesti varmistettava asianmukainen tasapaino miehitetyn ja miehittämättömän ilmailun laitevalmistajien, ilmatilan käyttäjien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien sekä sotilas- ja ammattihenkilöstön järjestöjen välillä sekä tarjottava mahdollisuuksia pk-yrityksille, korkeakouluille ja tutkimusorganisaatioille. Komissio käynnisti mahdollisille osakkaille kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka tarkoituksena oli kartoittaa lupaavimmat lähestymistavat ja toimijat, jotka kykenevät niitä noudattamaan. Hallintoneuvoston olisi voitava valita liitännäisosakkaita kyseisen pyynnön tulosten perusteella, jotta osakaspohjaa voidaan laajentaa nopeasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(83)

Osallistumisen SESAR 3 -yhteisyritykseen tulisi olla mahdollista mahdollisimman laajalle joukolle erilaisia sidosryhmiä kaikista jäsenvaltioista ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneista maista, pk-yritykset mukaan luettuina, erilaisten osallistumismuotojen kautta. Osallistumisessa olisi erityisesti varmistettava asianmukainen tasapaino miehitetyn ja miehittämättömän ilmailun laitevalmistajien, ilmatilan käyttäjien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien sekä sotilas- ja ammattihenkilöstön järjestöjen välillä sekä tarjottava mahdollisuuksia pk-yrityksille, korkeakouluille ja tutkimusorganisaatioille. Komissio käynnisti mahdollisille osakkaille kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka tarkoituksena oli kartoittaa lupaavimmat lähestymistavat ja toimijat, jotka kykenevät niitä noudattamaan. Hallintoneuvoston olisi voitava valita liitännäisosakkaita kyseisen pyynnön tulosten perusteella, jotta osakaspohjaa voidaan laajentaa nopeasti.

| (83) | Osallistumisen SESAR 3 -yhteisyritykseen tulisi olla mahdollista mahdollisimman laajalle joukolle erilaisia sidosryhmiä kaikista jäsenvaltioista ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneista maista, pk-yritykset
  , tieteelliset asiantuntijat ja asiaankuuluvat kansalaisjärjestöt, myös ympäristö- ja ilmastoalan kansalaisjärjestöt,
  mukaan luettuina, erilaisten osallistumismuotojen kautta. Osallistumisessa olisi erityisesti varmistettava asianmukainen tasapaino miehitetyn ja miehittämättömän ilmailun laitevalmistajien, ilmatilan käyttäjien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien sekä sotilas- ja ammattihenkilöstön järjestöjen välillä sekä tarjottava mahdollisuuksia pk-yrityksille, korkeakouluille ja tutkimusorganisaatioille. Komissio käynnisti mahdollisille osakkaille kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka tarkoituksena oli kartoittaa lupaavimmat lähestymistavat ja toimijat, jotka kykenevät niitä noudattamaan. Hallintoneuvoston olisi voitava valita liitännäisosakkaita kyseisen pyynnön tulosten perusteella, jotta osakaspohjaa voidaan laajentaa nopeasti. |
| --- | --- |

(83)

Osallistumisen SESAR 3 -yhteisyritykseen tulisi olla mahdollista mahdollisimman laajalle joukolle erilaisia sidosryhmiä kaikista jäsenvaltioista ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneista maista, pk-yritykset
  , tieteelliset asiantuntijat ja asiaankuuluvat kansalaisjärjestöt, myös ympäristö- ja ilmastoalan kansalaisjärjestöt,
  mukaan luettuina, erilaisten osallistumismuotojen kautta. Osallistumisessa olisi erityisesti varmistettava asianmukainen tasapaino miehitetyn ja miehittämättömän ilmailun laitevalmistajien, ilmatilan käyttäjien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien sekä sotilas- ja ammattihenkilöstön järjestöjen välillä sekä tarjottava mahdollisuuksia pk-yrityksille, korkeakouluille ja tutkimusorganisaatioille. Komissio käynnisti mahdollisille osakkaille kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka tarkoituksena oli kartoittaa lupaavimmat lähestymistavat ja toimijat, jotka kykenevät niitä noudattamaan. Hallintoneuvoston olisi voitava valita liitännäisosakkaita kyseisen pyynnön tulosten perusteella, jotta osakaspohjaa voidaan laajentaa nopeasti.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 86 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (86) | Eurocontrolilla on käytössään asianmukainen infrastruktuuri ja tarvittavat hallinnolliset, tietotekniset, viestintä- ja logistiikkatukipalvelut. SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi voitava hyötyä Eurocontrolin infrastruktuurista ja palveluista. Tältä osin on olemassa vain vähän mahdollisia synergioita, joita voitaisiin saada yhdistämällä hallinnolliset resurssit muiden yhteisyritysten kanssa
  yhteiseen tukitoimintoon
  . Tästä syystä SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi jättäydyttävä tällä asetuksella perustettavien yhteisten tukitoimintojen ulkopuolelle. |

Komission teksti

Tarkistus

(86)

Eurocontrolilla on käytössään asianmukainen infrastruktuuri ja tarvittavat hallinnolliset, tietotekniset, viestintä- ja logistiikkatukipalvelut. SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi voitava hyötyä Eurocontrolin infrastruktuurista ja palveluista. Tältä osin on olemassa vain vähän mahdollisia synergioita, joita voitaisiin saada yhdistämällä hallinnolliset resurssit muiden yhteisyritysten kanssa
  yhteiseen tukitoimintoon
  . Tästä syystä SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi jättäydyttävä tällä asetuksella perustettavien yhteisten tukitoimintojen ulkopuolelle.

| (86) | Eurocontrolilla on käytössään asianmukainen infrastruktuuri ja tarvittavat hallinnolliset, tietotekniset, viestintä- ja logistiikkatukipalvelut. SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi voitava hyötyä Eurocontrolin infrastruktuurista ja palveluista. Tältä osin on olemassa vain vähän mahdollisia synergioita, joita voitaisiin saada yhdistämällä hallinnolliset resurssit muiden yhteisyritysten kanssa. Tästä syystä SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi jättäydyttävä tällä asetuksella perustettavien yhteisten tukitoimintojen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(86)

Eurocontrolilla on käytössään asianmukainen infrastruktuuri ja tarvittavat hallinnolliset, tietotekniset, viestintä- ja logistiikkatukipalvelut. SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi voitava hyötyä Eurocontrolin infrastruktuurista ja palveluista. Tältä osin on olemassa vain vähän mahdollisia synergioita, joita voitaisiin saada yhdistämällä hallinnolliset resurssit muiden yhteisyritysten kanssa. Tästä syystä SESAR 3 -yhteisyrityksen olisi jättäydyttävä tällä asetuksella perustettavien yhteisten tukitoimintojen ulkopuolelle.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 88 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (88) | Euroopan
  komission kautta 2019–2024 koskevat painopisteet ”Euroopan digitaalinen valmius” ja ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” sekä komission tiedonannoissa Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa asetetut politiikkatavoitteet huomioon ottaen Euroopan on kehitettävä 5G-verkkoihin perustuvia kriittisiä digitaalisia infrastruktuureja ja vahvistettava teknologisia valmiuksiaan kohti 6G-teknologiaa vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä komissio on korostanut älykkäitä verkkoja ja palveluja koskevan eurooppalaisen kumppanuuden strategista merkitystä, jotta kuluttajille ja yrityksille voidaan tarjota turvallisia yhteyksiin perustuvia palveluja. Nämä ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli teollisuus, tiedemaailma ja viranomaiset sellaisen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, joka perustuu 5G-teknologiaa ja -standardeja menestyksekkäästi kehittäneen 5G-PPP-aloitteen saavutuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(88)

Euroopan
  komission kautta 2019–2024 koskevat painopisteet ”Euroopan digitaalinen valmius” ja ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” sekä komission tiedonannoissa Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa asetetut politiikkatavoitteet huomioon ottaen Euroopan on kehitettävä 5G-verkkoihin perustuvia kriittisiä digitaalisia infrastruktuureja ja vahvistettava teknologisia valmiuksiaan kohti 6G-teknologiaa vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä komissio on korostanut älykkäitä verkkoja ja palveluja koskevan eurooppalaisen kumppanuuden strategista merkitystä, jotta kuluttajille ja yrityksille voidaan tarjota turvallisia yhteyksiin perustuvia palveluja. Nämä ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli teollisuus, tiedemaailma ja viranomaiset sellaisen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, joka perustuu 5G-teknologiaa ja -standardeja menestyksekkäästi kehittäneen 5G-PPP-aloitteen saavutuksiin.

| (88) | Komission kautta 2019–2024 koskevat painopisteet ”Euroopan digitaalinen valmius” ja ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” sekä komission tiedonannoissa Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa
  ja ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”
  asetetut politiikkatavoitteet huomioon ottaen Euroopan on kehitettävä 5G-verkkoihin perustuvia kriittisiä digitaalisia infrastruktuureja ja vahvistettava
  tietopohjaansa ja
  teknologisia valmiuksiaan kohti 6G-teknologiaa
  ja uutta asiaankuuluvaa viestintäteknologiaa
  vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä komissio on korostanut älykkäitä verkkoja ja palveluja koskevan eurooppalaisen kumppanuuden strategista merkitystä, jotta kuluttajille ja yrityksille voidaan tarjota turvallisia yhteyksiin perustuvia palveluja. Nämä ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli teollisuus, tiedemaailma
  , kansalaisjärjestöt
  ja viranomaiset sellaisen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, joka perustuu 5G-teknologiaa ja -standardeja menestyksekkäästi kehittäneen 5G-PPP-aloitteen saavutuksiin. |
| --- | --- |

(88)

Komission kautta 2019–2024 koskevat painopisteet ”Euroopan digitaalinen valmius” ja ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” sekä komission tiedonannoissa Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa
  ja ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”
  asetetut politiikkatavoitteet huomioon ottaen Euroopan on kehitettävä 5G-verkkoihin perustuvia kriittisiä digitaalisia infrastruktuureja ja vahvistettava
  tietopohjaansa ja
  teknologisia valmiuksiaan kohti 6G-teknologiaa
  ja uutta asiaankuuluvaa viestintäteknologiaa
  vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä komissio on korostanut älykkäitä verkkoja ja palveluja koskevan eurooppalaisen kumppanuuden strategista merkitystä, jotta kuluttajille ja yrityksille voidaan tarjota turvallisia yhteyksiin perustuvia palveluja. Nämä ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli teollisuus, tiedemaailma
  , kansalaisjärjestöt
  ja viranomaiset sellaisen eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa, joka perustuu 5G-teknologiaa ja -standardeja menestyksekkäästi kehittäneen 5G-PPP-aloitteen saavutuksiin.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 89 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (89) | Älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen tarkoituksena on käsitellä digitaalisen infrastruktuurin toimintapoliittisia kysymyksiä ja laajentaa tutkimuksen ja innovoinnin teknologista soveltamisalaa
  6G-verkkoihin
  . Yhteisyrityksen olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistettava toimia, joilla vastataan verkon energiatehokkuutta, kyberturvallisuutta, teknologista suvereniteettia, yksityisyyttä ja etiikkaa koskeviin unionin poliittisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin, ja laajennettava tutkimuksen ja innovoinnin soveltamisalaa verkoista pilvipohjaisten palvelujen tarjoamiseen, komponentteihin ja laitteisiin mahdollistaen palvelut kansalaisille
  eri
  talouden aloilla, kuten terveydenhuollossa, liikenteessä, valmistuksessa ja mediassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(89)

Älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen tarkoituksena on käsitellä digitaalisen infrastruktuurin toimintapoliittisia kysymyksiä ja laajentaa tutkimuksen ja innovoinnin teknologista soveltamisalaa
  6G-verkkoihin
  . Yhteisyrityksen olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistettava toimia, joilla vastataan verkon energiatehokkuutta, kyberturvallisuutta, teknologista suvereniteettia, yksityisyyttä ja etiikkaa koskeviin unionin poliittisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin, ja laajennettava tutkimuksen ja innovoinnin soveltamisalaa verkoista pilvipohjaisten palvelujen tarjoamiseen, komponentteihin ja laitteisiin mahdollistaen palvelut kansalaisille
  eri
  talouden aloilla, kuten terveydenhuollossa, liikenteessä, valmistuksessa ja mediassa.

| (89) | Älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen tarkoituksena on käsitellä digitaalisen infrastruktuurin toimintapoliittisia kysymyksiä ja laajentaa tutkimuksen ja innovoinnin teknologista soveltamisalaa
  6G-verkkoon ja muihin viestintäverkkoihin
  . Yhteisyrityksen olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistettava toimia, joilla vastataan verkon energiatehokkuutta, kyberturvallisuutta, teknologista suvereniteettia
  ja teknistä kestävyyttä
  , yksityisyyttä ja etiikkaa koskeviin unionin poliittisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin, ja laajennettava tutkimuksen ja innovoinnin soveltamisalaa verkoista pilvipohjaisten palvelujen tarjoamiseen, komponentteihin ja laitteisiin mahdollistaen palvelut kansalaisille talouden
  ja yhteiskunnan eri
  aloilla, kuten terveydenhuollossa, liikenteessä, valmistuksessa ja mediassa. |
| --- | --- |

(89)

Älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen tarkoituksena on käsitellä digitaalisen infrastruktuurin toimintapoliittisia kysymyksiä ja laajentaa tutkimuksen ja innovoinnin teknologista soveltamisalaa
  6G-verkkoon ja muihin viestintäverkkoihin
  . Yhteisyrityksen olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vahvistettava toimia, joilla vastataan verkon energiatehokkuutta, kyberturvallisuutta, teknologista suvereniteettia
  ja teknistä kestävyyttä
  , yksityisyyttä ja etiikkaa koskeviin unionin poliittisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin, ja laajennettava tutkimuksen ja innovoinnin soveltamisalaa verkoista pilvipohjaisten palvelujen tarjoamiseen, komponentteihin ja laitteisiin mahdollistaen palvelut kansalaisille talouden
  ja yhteiskunnan eri
  aloilla, kuten terveydenhuollossa, liikenteessä, valmistuksessa ja mediassa.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 91 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (91) | Kehittyneet 5G-infrastruktuurit muodostavat perustan ekosysteemien kehittämiselle digitaalista ja vihreää siirtymää varten ja seuraavassa vaiheessa Euroopan lähtökohdille ottaa käyttöön 6G-teknologiaa. Verkkojen Eurooppa 2-välineen digitaaliosio sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja InvestEU tarjoavat mahdollisuuksia kehittää 5G- ja myöhemmin 6G-pohjaisia digitaalisia ekosysteemejä. Kun otetaan huomioon tällaisiin käyttöönottohankkeisiin osallistuvien julkisten ja yksityisten sidosryhmien laaja kirjo, on olennaisen tärkeää
  koordinoida
  strategisen ohjelman laatimista, osallistumista ohjelmasuunnitteluun sekä tällaisiin ohjelmiin liittyvää sidosryhmien tiedotusta ja osallistamista. Näiden tehtävien strategisena perustana älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen olisi koordinoitava strategisten käyttöönotto-ohjelmien kehittämistä asiaan liittyville aloille, kuten 5G-järjestelmien käyttöönotolle maanteillä ja rautateillä. Näissä ohjelmissa olisi muun muassa esitettävä käyttöönottoa koskevat etenemissuunnitelmat, tärkeimmät yhteistyömallit ja muut strategiset kysymykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(91)

Kehittyneet 5G-infrastruktuurit muodostavat perustan ekosysteemien kehittämiselle digitaalista ja vihreää siirtymää varten ja seuraavassa vaiheessa Euroopan lähtökohdille ottaa käyttöön 6G-teknologiaa. Verkkojen Eurooppa 2-välineen digitaaliosio sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja InvestEU tarjoavat mahdollisuuksia kehittää 5G- ja myöhemmin 6G-pohjaisia digitaalisia ekosysteemejä. Kun otetaan huomioon tällaisiin käyttöönottohankkeisiin osallistuvien julkisten ja yksityisten sidosryhmien laaja kirjo, on olennaisen tärkeää
  koordinoida
  strategisen ohjelman laatimista, osallistumista ohjelmasuunnitteluun sekä tällaisiin ohjelmiin liittyvää sidosryhmien tiedotusta ja osallistamista. Näiden tehtävien strategisena perustana älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen olisi koordinoitava strategisten käyttöönotto-ohjelmien kehittämistä asiaan liittyville aloille, kuten 5G-järjestelmien käyttöönotolle maanteillä ja rautateillä. Näissä ohjelmissa olisi muun muassa esitettävä käyttöönottoa koskevat etenemissuunnitelmat, tärkeimmät yhteistyömallit ja muut strategiset kysymykset.

| (91) | Kehittyneet 5G-infrastruktuurit muodostavat perustan ekosysteemien kehittämiselle digitaalista ja vihreää siirtymää varten ja seuraavassa vaiheessa Euroopan lähtökohdille ottaa käyttöön 6G-teknologiaa
  läpinäkyvästi ja avoimesti, sillä maailmanlaajuisten ja yhteentoimivien 6G-standardien laatiminen vähentäisi kustannuksia, loisi tehokkaampia digitaalisia toimitusketjuja ja tehostaisi innovointia
  . Verkkojen Eurooppa 2-välineen digitaaliosio sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja InvestEU tarjoavat mahdollisuuksia kehittää 5G- ja myöhemmin 6G-pohjaisia digitaalisia ekosysteemejä. Kun otetaan huomioon tällaisiin käyttöönottohankkeisiin osallistuvien julkisten ja yksityisten sidosryhmien laaja kirjo, on olennaisen tärkeää
  helpottaa
  strategisen ohjelman laatimista, osallistumista ohjelmasuunnitteluun sekä tällaisiin ohjelmiin liittyvää sidosryhmien tiedotusta ja osallistamista. Näiden tehtävien strategisena perustana älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen olisi koordinoitava strategisten käyttöönotto-ohjelmien kehittämistä asiaan liittyville aloille, kuten 5G-järjestelmien käyttöönotolle maanteillä ja rautateillä. Näissä ohjelmissa olisi muun muassa esitettävä käyttöönottoa koskevat etenemissuunnitelmat
  , teknologiasuositukset
  , tärkeimmät yhteistyömallit ja muut strategiset kysymykset. |
| --- | --- |

(91)

Kehittyneet 5G-infrastruktuurit muodostavat perustan ekosysteemien kehittämiselle digitaalista ja vihreää siirtymää varten ja seuraavassa vaiheessa Euroopan lähtökohdille ottaa käyttöön 6G-teknologiaa
  läpinäkyvästi ja avoimesti, sillä maailmanlaajuisten ja yhteentoimivien 6G-standardien laatiminen vähentäisi kustannuksia, loisi tehokkaampia digitaalisia toimitusketjuja ja tehostaisi innovointia
  . Verkkojen Eurooppa 2-välineen digitaaliosio sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja InvestEU tarjoavat mahdollisuuksia kehittää 5G- ja myöhemmin 6G-pohjaisia digitaalisia ekosysteemejä. Kun otetaan huomioon tällaisiin käyttöönottohankkeisiin osallistuvien julkisten ja yksityisten sidosryhmien laaja kirjo, on olennaisen tärkeää
  helpottaa
  strategisen ohjelman laatimista, osallistumista ohjelmasuunnitteluun sekä tällaisiin ohjelmiin liittyvää sidosryhmien tiedotusta ja osallistamista. Näiden tehtävien strategisena perustana älykkäiden verkkojen ja palvelujen yhteisyrityksen olisi koordinoitava strategisten käyttöönotto-ohjelmien kehittämistä asiaan liittyville aloille, kuten 5G-järjestelmien käyttöönotolle maanteillä ja rautateillä. Näissä ohjelmissa olisi muun muassa esitettävä käyttöönottoa koskevat etenemissuunnitelmat
  , teknologiasuositukset
  , tärkeimmät yhteistyömallit ja muut strategiset kysymykset.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällä asetuksella perustetaan yhdeksän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä, joiden tehtävänä on panna täytäntöön Horisontti Eurooppa -asetuksen [2 artiklan 3 kohdassa] määriteltyjä ja [8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettuja institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia. Asetuksessa määritellään yhteisyritysten tavoitteet ja tehtävät, osakkuus, organisaatio ja muut toimintasäännöt. | Tällä asetuksella perustetaan yhdeksän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä, joiden tehtävänä on panna täytäntöön Horisontti Eurooppa -asetuksen [2 artiklan 3 kohdassa] määriteltyjä ja [8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa]
  ja liitteessä III
  tarkoitettuja institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia. Asetuksessa määritellään yhteisyritysten tavoitteet ja tehtävät, osakkuus, organisaatio ja muut toimintasäännöt
  , mukaan lukien avoimuus ja vastuuvelvollisuus
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tällä asetuksella perustetaan yhdeksän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä, joiden tehtävänä on panna täytäntöön Horisontti Eurooppa -asetuksen [2 artiklan 3 kohdassa] määriteltyjä ja [8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettuja institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia. Asetuksessa määritellään yhteisyritysten tavoitteet ja tehtävät, osakkuus, organisaatio ja muut toimintasäännöt.

Tällä asetuksella perustetaan yhdeksän Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä, joiden tehtävänä on panna täytäntöön Horisontti Eurooppa -asetuksen [2 artiklan 3 kohdassa] määriteltyjä ja [8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa]
  ja liitteessä III
  tarkoitettuja institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia. Asetuksessa määritellään yhteisyritysten tavoitteet ja tehtävät, osakkuus, organisaatio ja muut toimintasäännöt
  , mukaan lukien avoimuus ja vastuuvelvollisuus
  .

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a. | ”sidosyhteisöillä” varainhoitoasetuksen 187 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä yhteisöjä; |

Komission teksti

Tarkistus

6 a.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9. | ”täydentävillä toimilla” työohjelman
  pääosan ulkopuolista
  toimintaa, joka ei saa yhteisyrityksen rahoitustukea mutta joka edistää yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyy suoraan asianomaisen yhteisyrityksen tai sitä edeltävien aloitteiden mukaisten hankkeiden tulosten käyttöönottoon tai tuottaa merkittävää unionin tason lisäarvoa; |

Komission teksti

Tarkistus

9.

”täydentävillä toimilla” työohjelman
  pääosan ulkopuolista
  toimintaa, joka ei saa yhteisyrityksen rahoitustukea mutta joka edistää yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyy suoraan asianomaisen yhteisyrityksen tai sitä edeltävien aloitteiden mukaisten hankkeiden tulosten käyttöönottoon tai tuottaa merkittävää unionin tason lisäarvoa;

| 9. | ”täydentävillä toimilla” työohjelman
  pääosaan liitettyyn täydentävien toimien vuosisuunnitelmaan sisältyvää
  toimintaa, joka ei saa yhteisyrityksen rahoitustukea mutta joka edistää
  suoraan
  yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyy suoraan asianomaisen yhteisyrityksen tai sitä edeltävien aloitteiden mukaisten hankkeiden tulosten käyttöönottoon tai tuottaa merkittävää unionin tason lisäarvoa
  ja edistää unionin politiikkoja
  ; |
| --- | --- |

9.

”täydentävillä toimilla” työohjelman
  pääosaan liitettyyn täydentävien toimien vuosisuunnitelmaan sisältyvää
  toimintaa, joka ei saa yhteisyrityksen rahoitustukea mutta joka edistää
  suoraan
  yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyy suoraan asianomaisen yhteisyrityksen tai sitä edeltävien aloitteiden mukaisten hankkeiden tulosten käyttöönottoon tai tuottaa merkittävää unionin tason lisäarvoa
  ja edistää unionin politiikkoja
  ;

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten on edistettävä Horisontti Eurooppa -asetuksen [3 artiklassa] vahvistettuja yleisiä tavoitteita. | 1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten on edistettävä Horisontti Eurooppa -asetuksen [3 artiklassa] vahvistettuja yleisiä
  ja erityisiä
  tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten on edistettävä Horisontti Eurooppa -asetuksen [3 artiklassa] vahvistettuja yleisiä tavoitteita.

1.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten on edistettävä Horisontti Eurooppa -asetuksen [3 artiklassa] vahvistettuja yleisiä
  ja erityisiä
  tavoitteita.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – johdantokappale

4 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhteisyritysten on saavutettava seuraavat yleiset tavoitteet
  osallistumalla ja sitoutumalla tutkimus- ja innovointiohjelman suunnitteluun ja täytäntöönpanoon
  : | 2.   Yhteisyritysten on saavutettava seuraavat yleiset tavoitteet: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhteisyritysten on saavutettava seuraavat yleiset tavoitteet
  osallistumalla ja sitoutumalla tutkimus- ja innovointiohjelman suunnitteluun ja täytäntöönpanoon
  :

2.   Yhteisyritysten on saavutettava seuraavat yleiset tavoitteet:

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | lujitetaan ja yhdistetään unionin tieteellisiä ja teknologisia valmiuksia korkealaatuisen uuden tietämyksen luomisen ja levittämisen tukemiseksi, erityisesti maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi, unionin kilpailukyvyn ja kestävyyden turvaamiseksi ja vahvemman eurooppalaisen tutkimusalueen edistämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

lujitetaan ja yhdistetään unionin tieteellisiä ja teknologisia valmiuksia korkealaatuisen uuden tietämyksen luomisen ja levittämisen tukemiseksi, erityisesti maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi, unionin kilpailukyvyn ja kestävyyden turvaamiseksi ja vahvemman eurooppalaisen tutkimusalueen edistämiseksi;

| a) | lujitetaan ja yhdistetään unionin
  , jäsenvaltioiden ja alueiden
  tieteellisiä
  , innovointia koskevia
  ja teknologisia valmiuksia korkealaatuisen uuden tietämyksen luomisen ja levittämisen tukemiseksi, erityisesti maailmanlaajuisten
  yhteiskunnallisten
  haasteiden ratkaisemiseksi, unionin kilpailukyvyn
  , eurooppalaisen lisäarvon, häiriönsietokyvyn
  ja kestävyyden turvaamiseksi
  ja parantamiseksi
  ja vahvemman eurooppalaisen tutkimusalueen edistämiseksi; |
| --- | --- |

a)

lujitetaan ja yhdistetään unionin
  , jäsenvaltioiden ja alueiden
  tieteellisiä
  , innovointia koskevia
  ja teknologisia valmiuksia korkealaatuisen uuden tietämyksen luomisen ja levittämisen tukemiseksi, erityisesti maailmanlaajuisten
  yhteiskunnallisten
  haasteiden ratkaisemiseksi, unionin kilpailukyvyn
  , eurooppalaisen lisäarvon, häiriönsietokyvyn
  ja kestävyyden turvaamiseksi
  ja parantamiseksi
  ja vahvemman eurooppalaisen tutkimusalueen edistämiseksi;

, jäsenvaltioiden ja alueiden

, innovointia koskevia

yhteiskunnallisten

, eurooppalaisen lisäarvon, häiriönsietokyvyn

ja parantamiseksi

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | turvataan arvoketjujen kestävyyttä painottava unionin maailmanlaajuinen johtoasema ja unionin
  avoin
  strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla Euroopan teollisuusstrategian mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

turvataan arvoketjujen kestävyyttä painottava unionin maailmanlaajuinen johtoasema ja unionin
  avoin
  strateginen autonomia keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla Euroopan teollisuusstrategian mukaisesti;

avoin

| b) | turvataan arvoketjujen kestävyyttä
  ja häiriönsietokykyä
  painottava unionin maailmanlaajuinen johtoasema ja
  turvataan
  unionin strateginen autonomia
  säilyttäen samalla avoin talous
  keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla Euroopan teollisuusstrategian
  ja pk-yritysstrategian, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, muiden unionin politiikkojen ja Euroopan elpymissuunnitelman
  mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

turvataan arvoketjujen kestävyyttä
  ja häiriönsietokykyä
  painottava unionin maailmanlaajuinen johtoasema ja
  turvataan
  unionin strateginen autonomia
  säilyttäen samalla avoin talous
  keskeisissä teknologioissa ja keskeisillä toimialoilla Euroopan teollisuusstrategian
  ja pk-yritysstrategian, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, muiden unionin politiikkojen ja Euroopan elpymissuunnitelman
  mukaisesti;

ja häiriönsietokykyä

turvataan

säilyttäen samalla avoin talous

ja pk-yritysstrategian, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, muiden unionin politiikkojen ja Euroopan elpymissuunnitelman

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – c alakohta

4 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kehitetään ja nopeutetaan sellaisten innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa kaikkialla unionissa, joilla vastataan ilmastoon, ympäristöön ja terveyteen liittyviin sekä muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja joilla edistetään unionin strategisia painopisteitä,
  erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen
  tavoitteiden saavuttamista
  ja
  ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  unionissa vuoteen 2050 mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kehitetään ja nopeutetaan sellaisten innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa kaikkialla unionissa, joilla vastataan ilmastoon, ympäristöön ja terveyteen liittyviin sekä muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja joilla edistetään unionin strategisia painopisteitä,
  erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien
  kestävän kehityksen
  tavoitteiden saavuttamista
  ja
  ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  unionissa vuoteen 2050 mennessä.

erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien

tavoitteiden saavuttamista

ilmastoneutraaliuden saavuttamista

| c) | kehitetään ja nopeutetaan sellaisten innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa kaikkialla unionissa, joilla vastataan ilmastoon, ympäristöön ja terveyteen liittyviin
  , digitaalisiin
  sekä muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja joilla edistetään unionin strategisia painopisteitä,
  nopeutetaan unionin talouskasvua ja tuetaan innovaatioekosysteemiä ja saavutetaan samalla YK:n
  kestävän kehityksen
  tavoitteet
  ja
  saavutetaan ilmastoneutraalius
  unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  Pariisin sopimuksen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

c)

kehitetään ja nopeutetaan sellaisten innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa kaikkialla unionissa, joilla vastataan ilmastoon, ympäristöön ja terveyteen liittyviin
  , digitaalisiin
  sekä muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja joilla edistetään unionin strategisia painopisteitä,
  nopeutetaan unionin talouskasvua ja tuetaan innovaatioekosysteemiä ja saavutetaan samalla YK:n
  kestävän kehityksen
  tavoitteet
  ja
  saavutetaan ilmastoneutraalius
  unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  Pariisin sopimuksen mukaisesti
  .

, digitaalisiin

nopeutetaan unionin talouskasvua ja tuetaan innovaatioekosysteemiä ja saavutetaan samalla YK:n

tavoitteet

saavutetaan ilmastoneutraalius

viimeistään

Pariisin sopimuksen mukaisesti

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – a alakohta

4 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | lisätä kriittistä massaa ja tieteellisiä valmiuksia monialaisessa ja poikkitieteellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla unionissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

lisätä kriittistä massaa ja tieteellisiä valmiuksia monialaisessa ja poikkitieteellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla unionissa;

| a) | lisätä kriittistä massaa ja tieteellisiä
  ja teknologisia
  valmiuksia monialaisessa
  , yhteistyöhön perustuvassa
  ja poikkitieteellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

a)

lisätä kriittistä massaa ja tieteellisiä
  ja teknologisia
  valmiuksia monialaisessa
  , yhteistyöhön perustuvassa
  ja poikkitieteellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa kaikkialla unionissa;

ja teknologisia

, yhteistyöhön perustuvassa

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – b alakohta

4 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | nopeuttaa
  sosiaalisia, ekologisia
  ja
  taloudellisia siirtymiä
  unionin painopisteiden kannalta strategisesti tärkeillä alueilla ja aloilla, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen
  tavoitteiden
  mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

nopeuttaa
  sosiaalisia, ekologisia
  ja
  taloudellisia siirtymiä
  unionin painopisteiden kannalta strategisesti tärkeillä alueilla ja aloilla, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen
  tavoitteiden
  mukaisesti;

sosiaalisia, ekologisia

taloudellisia siirtymiä

tavoitteiden

| b) | nopeuttaa
  vihreää
  ja
  digitaalista siirtymää
  unionin painopisteiden kannalta strategisesti tärkeillä alueilla ja aloilla, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa
  ja eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetettujen
  ilmasto- ja energiatavoitteiden
  mukaisesti
  sekä edistää saasteettoman ja myrkyttömän ympäristön saavuttamista ja ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja palauttamista
  ; |
| --- | --- |

b)

nopeuttaa
  vihreää
  ja
  digitaalista siirtymää
  unionin painopisteiden kannalta strategisesti tärkeillä alueilla ja aloilla, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa
  ja eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetettujen
  ilmasto- ja energiatavoitteiden
  mukaisesti
  sekä edistää saasteettoman ja myrkyttömän ympäristön saavuttamista ja ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja palauttamista
  ;

vihreää

digitaalista siirtymää

ja eurooppalaisessa ilmastolaissa

ilmasto- ja energiatavoitteiden

sekä edistää saasteettoman ja myrkyttömän ympäristön saavuttamista ja ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja palauttamista

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – c alakohta

4 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | parantaa nykyisten ja uusien eurooppalaisten
  tutkimuksen
  ja
  innovoinnin
  arvoketjujen innovointivalmiuksia ja suorituskykyä, myös
  pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (
  pk-yrityksissä); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

parantaa nykyisten ja uusien eurooppalaisten
  tutkimuksen
  ja
  innovoinnin
  arvoketjujen innovointivalmiuksia ja suorituskykyä, myös
  pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (
  pk-yrityksissä);

tutkimuksen

innovoinnin

pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (

| c) | parantaa nykyisten ja uusien eurooppalaisten
  ekosysteemien
  ja arvoketjujen
  tutkimus- ja
  innovointivalmiuksia ja suorituskykyä, myös pk-yrityksissä
  ja startup-yrityksissä
  ; |
| --- | --- |

c)

parantaa nykyisten ja uusien eurooppalaisten
  ekosysteemien
  ja arvoketjujen
  tutkimus- ja
  innovointivalmiuksia ja suorituskykyä, myös pk-yrityksissä
  ja startup-yrityksissä
  ;

ekosysteemien

tutkimus- ja

ja startup-yrityksissä

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – d alakohta

4 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja levittämistä vahvistetuissa eurooppalaisissa tutkimus- ja innovointiekosysteemeissä muun muassa ottamalla laajasti ja varhaisessa vaiheessa loppukäyttäjät, kansalaiset ja sääntely- ja standardointielimet mukaan yhdessä luomiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja levittämistä vahvistetuissa eurooppalaisissa tutkimus- ja innovointiekosysteemeissä muun muassa ottamalla laajasti ja varhaisessa vaiheessa loppukäyttäjät, kansalaiset ja sääntely- ja standardointielimet mukaan yhdessä luomiseen;

| d) | nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen
  , teknologioiden, palvelujen ja taitojen
  käyttöönottoa ja levittämistä vahvistetuissa eurooppalaisissa tutkimus- ja innovointiekosysteemeissä
  sekä teollisuuden ekosysteemeissä ja loppujen lopuksi yhteiskunnassa
  muun muassa ottamalla laajasti ja varhaisessa vaiheessa loppukäyttäjät
  , mukaan lukien pk-yritykset, startup-yritykset, kuluttajajärjestöt
  , kansalaiset ja sääntely- ja standardointielimet mukaan yhdessä luomiseen; |
| --- | --- |

d)

nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen
  , teknologioiden, palvelujen ja taitojen
  käyttöönottoa ja levittämistä vahvistetuissa eurooppalaisissa tutkimus- ja innovointiekosysteemeissä
  sekä teollisuuden ekosysteemeissä ja loppujen lopuksi yhteiskunnassa
  muun muassa ottamalla laajasti ja varhaisessa vaiheessa loppukäyttäjät
  , mukaan lukien pk-yritykset, startup-yritykset, kuluttajajärjestöt
  , kansalaiset ja sääntely- ja standardointielimet mukaan yhdessä luomiseen;

, teknologioiden, palvelujen ja taitojen

sekä teollisuuden ekosysteemeissä ja loppujen lopuksi yhteiskunnassa

, mukaan lukien pk-yritykset, startup-yritykset, kuluttajajärjestöt

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | pyrkiä vähentämään osaamisvajetta unionissa lisäämällä tietoisuutta sekä auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa niiden tutkimusaloilla; edistää eurooppalaisten työntekijöiden osaamisen kehittämistä ja uudelleenkoulutusta sekä pk-yritysten osallistumista yhteisyritysten toimintaan liittyviin teollisuuden ekosysteemeihin; helpottaa kaikkialla unionissa asiaankuuluvien tieteellisten ja innovointitaitojen sisällyttämistä Euroopan tutkimus- ja innovointiekosysteemeihin ja arvoketjuihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

pyrkiä vähentämään osaamisvajetta unionissa lisäämällä tietoisuutta sekä auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa niiden tutkimusaloilla; edistää eurooppalaisten työntekijöiden osaamisen kehittämistä ja uudelleenkoulutusta sekä pk-yritysten osallistumista yhteisyritysten toimintaan liittyviin teollisuuden ekosysteemeihin; helpottaa kaikkialla unionissa asiaankuuluvien tieteellisten ja innovointitaitojen sisällyttämistä Euroopan tutkimus- ja innovointiekosysteemeihin ja arvoketjuihin;

pyrkiä vähentämään osaamisvajetta unionissa lisäämällä tietoisuutta sekä auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa niiden tutkimusaloilla; edistää eurooppalaisten työntekijöiden osaamisen kehittämistä ja uudelleenkoulutusta sekä pk-yritysten osallistumista yhteisyritysten toimintaan liittyviin teollisuuden ekosysteemeihin; helpottaa kaikkialla unionissa asiaankuuluvien tieteellisten ja innovointitaitojen sisällyttämistä Euroopan tutkimus- ja innovointiekosysteemeihin ja arvoketjuihin;

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – e alakohta

4 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | saavuttaa ympäristöä säästäviä ja tuottavuutta tehostavia parannuksia uusissa tuotteissa ja palveluissa
  hyödyntämällä
  unionin voimavaroja ja resursseja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

saavuttaa ympäristöä säästäviä ja tuottavuutta tehostavia parannuksia uusissa tuotteissa ja palveluissa
  hyödyntämällä
  unionin voimavaroja ja resursseja.

hyödyntämällä

| e) | saavuttaa ympäristöä
  , energiaa ja raaka-aineita
  säästäviä
  , yhteiskuntaa hyödyttäviä
  ja tuottavuutta
  ja kiertoa
  tehostavia parannuksia uusissa tuotteissa
  , teknologioissa, sovelluksissa
  ja palveluissa
  liittämällä yhteen ja käyttämällä kaikkia
  unionin voimavaroja ja resursseja. |
| --- | --- |

e)

saavuttaa ympäristöä
  , energiaa ja raaka-aineita
  säästäviä
  , yhteiskuntaa hyödyttäviä
  ja tuottavuutta
  ja kiertoa
  tehostavia parannuksia uusissa tuotteissa
  , teknologioissa, sovelluksissa
  ja palveluissa
  liittämällä yhteen ja käyttämällä kaikkia
  unionin voimavaroja ja resursseja.

, energiaa ja raaka-aineita

, yhteiskuntaa hyödyttäviä

ja kiertoa

, teknologioissa, sovelluksissa

liittämällä yhteen ja käyttämällä kaikkia

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | edistää sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromista luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla Euroopassa sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista eurooppalaisten kumppanuuksien kehittämissä tutkimustuloksissa, millä eurooppalaiset kumppanuudet saadaan paremmin vastaamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia tavoitteita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

edistää sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromista luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla Euroopassa sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista eurooppalaisten kumppanuuksien kehittämissä tutkimustuloksissa, millä eurooppalaiset kumppanuudet saadaan paremmin vastaamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia tavoitteita;

edistää sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromista luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla Euroopassa sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista eurooppalaisten kumppanuuksien kehittämissä tutkimustuloksissa, millä eurooppalaiset kumppanuudet saadaan paremmin vastaamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia tavoitteita;

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e b) | etsiä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e b)

e b)

etsiä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla;

etsiä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla;

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Yhteisyritysten on tutkimustoimintaansa toteuttaessaan pyrittävä synergiaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, muiden Horisontti Eurooppa -aloitteiden sekä kaikkien tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvien unionin ohjelmien kanssa. Tämän lisäksi yhteisyritysten on toimittava tiiviissä yhteistyössä komission yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa edustamillaan tieteenaloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Yhteisyritysten on tutkimustoimintaansa toteuttaessaan pyrittävä synergiaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, muiden Horisontti Eurooppa -aloitteiden sekä kaikkien tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvien unionin ohjelmien kanssa. Tämän lisäksi yhteisyritysten on toimittava tiiviissä yhteistyössä komission yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa edustamillaan tieteenaloilla.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | vahvistetaan ja levitetään huippuosaamista, myös edistämällä laajempaa osallistumista koko unionissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

vahvistetaan ja levitetään huippuosaamista, myös edistämällä laajempaa osallistumista koko unionissa;

| a) | vahvistetaan ja levitetään huippuosaamista, myös edistämällä laajempaa osallistumista
  ja maantieteellistä monimuotoisuutta
  koko unionissa
  , mukaan lukien sellaisten jäsenvaltioiden osallistuminen, joita tällä hetkellä pidetään Euroopan innovaatioiden tulostaulun mukaisesti vaatimattomina ja kohtuullisina innovoijina
  ; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan ja levitetään huippuosaamista, myös edistämällä laajempaa osallistumista
  ja maantieteellistä monimuotoisuutta
  koko unionissa
  , mukaan lukien sellaisten jäsenvaltioiden osallistuminen, joita tällä hetkellä pidetään Euroopan innovaatioiden tulostaulun mukaisesti vaatimattomina ja kohtuullisina innovoijina
  ;

ja maantieteellistä monimuotoisuutta

, mukaan lukien sellaisten jäsenvaltioiden osallistuminen, joita tällä hetkellä pidetään Euroopan innovaatioiden tulostaulun mukaisesti vaatimattomina ja kohtuullisina innovoijina

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | edistetään ja palkitaan tieteellistä huippuosaamista, myös varmistamalla, että uusin tieteellinen näyttö ja perustutkimuksen tulokset otetaan huomioon toimien toteuttamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

edistetään ja palkitaan tieteellistä huippuosaamista, myös varmistamalla, että uusin tieteellinen näyttö ja perustutkimuksen tulokset otetaan huomioon toimien toteuttamisessa;

edistetään ja palkitaan tieteellistä huippuosaamista, myös varmistamalla, että uusin tieteellinen näyttö ja perustutkimuksen tulokset otetaan huomioon toimien toteuttamisessa;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | vahvistetaan tutkimuksen, innovoinnin ja tarvittaessa myös koulutuksen ja muiden politiikkojen välistä yhteyttä, myös täydentävyyttä kansallisten, alueellisten ja unionin tutkimus- ja innovointipolitiikkojen ja -toimien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

vahvistetaan tutkimuksen, innovoinnin ja tarvittaessa myös koulutuksen ja muiden politiikkojen välistä yhteyttä, myös täydentävyyttä kansallisten, alueellisten ja unionin tutkimus- ja innovointipolitiikkojen ja -toimien kanssa;

| c) | vahvistetaan tutkimuksen, innovoinnin ja tarvittaessa myös
  sukupuolten tasa-arvon,
  koulutuksen ja muiden politiikkojen välistä yhteyttä, myös täydentävyyttä kansallisten, alueellisten ja unionin
  osaamis-,
  tutkimus- ja innovointipolitiikkojen ja -toimien kanssa; |
| --- | --- |

c)

vahvistetaan tutkimuksen, innovoinnin ja tarvittaessa myös
  sukupuolten tasa-arvon,
  koulutuksen ja muiden politiikkojen välistä yhteyttä, myös täydentävyyttä kansallisten, alueellisten ja unionin
  osaamis-,
  tutkimus- ja innovointipolitiikkojen ja -toimien kanssa;

sukupuolten tasa-arvon,

osaamis-,

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | edistetään vastuullista tutkimusta ja innovointia ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

edistetään vastuullista tutkimusta ja innovointia ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate;

edistetään vastuullista tutkimusta ja innovointia ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate;

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | vahvistetaan sukupuolinäkökulmaa tutkimuksessa ja innovoinnissa, myös kaikissa yhteisyrityksissä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c b)

c b)

vahvistetaan sukupuolinäkökulmaa tutkimuksessa ja innovoinnissa, myös kaikissa yhteisyrityksissä;

vahvistetaan sukupuolinäkökulmaa tutkimuksessa ja innovoinnissa, myös kaikissa yhteisyrityksissä;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – e alakohta

5 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | vahvistetaan kansainvälistä yhteistyötä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

vahvistetaan kansainvälistä yhteistyötä;

| e) | vahvistetaan kansainvälistä yhteistyötä
  unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja edistetään Euroopan kilpailukykyä ja teollisuuden johtoasemaa siten, että samalla kunnioitetaan unionin strategista autonomiaa ja säilytetään avoin talous
  ; |
| --- | --- |

e)

vahvistetaan kansainvälistä yhteistyötä
  unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja edistetään Euroopan kilpailukykyä ja teollisuuden johtoasemaa siten, että samalla kunnioitetaan unionin strategista autonomiaa ja säilytetään avoin talous
  ;

unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja edistetään Euroopan kilpailukykyä ja teollisuuden johtoasemaa siten, että samalla kunnioitetaan unionin strategista autonomiaa ja säilytetään avoin talous

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – f alakohta

5 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | lisätään yleistä tietoisuutta uusista ratkaisuista ja edistetään niiden hyväksymistä, kysyntää ja käyttöönottoa ottamalla kansalaiset ja loppukäyttäjät mukaan yhteiseen suunnitteluun ja luomiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

lisätään yleistä tietoisuutta uusista ratkaisuista ja edistetään niiden hyväksymistä, kysyntää ja käyttöönottoa ottamalla kansalaiset ja loppukäyttäjät mukaan yhteiseen suunnitteluun ja luomiseen;

| f) | lisätään yleistä tietoisuutta uusista ratkaisuista ja edistetään niiden hyväksymistä, kysyntää ja käyttöönottoa ottamalla kansalaiset
  , kansalaisjärjestöt, kuluttajajärjestöt
  ja loppukäyttäjät
  , myös pk-yritykset ja startup-yritykset,
  mukaan yhteiseen suunnitteluun ja luomiseen; |
| --- | --- |

f)

lisätään yleistä tietoisuutta uusista ratkaisuista ja edistetään niiden hyväksymistä, kysyntää ja käyttöönottoa ottamalla kansalaiset
  , kansalaisjärjestöt, kuluttajajärjestöt
  ja loppukäyttäjät
  , myös pk-yritykset ja startup-yritykset,
  mukaan yhteiseen suunnitteluun ja luomiseen;

, kansalaisjärjestöt, kuluttajajärjestöt

, myös pk-yritykset ja startup-yritykset,

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – g alakohta

5 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | edistetään tutkimus- ja innovointitulosten hyödyntämistä
  sekä levitetään
  ja
  hyödynnetään tuloksia aktiivisesti erityisesti yksityisten investointien
  ja
  politiikan kehittämisen vauhdittamiseksi
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

edistetään tutkimus- ja innovointitulosten hyödyntämistä
  sekä levitetään
  ja
  hyödynnetään tuloksia aktiivisesti erityisesti yksityisten investointien
  ja
  politiikan kehittämisen vauhdittamiseksi
  ;

sekä levitetään

hyödynnetään tuloksia aktiivisesti erityisesti yksityisten investointien

politiikan kehittämisen vauhdittamiseksi

| g) | edistetään tutkimus- ja innovointitulosten
  aktiivista levittämistä, käyttöä ja
  hyödyntämistä
  myös politiikan kehittämiseksi standardoinnin, innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen
  ja
  esikaupallisten hankintojen kautta, millä pyritään nopeuttamaan tutkimustulosten
  ja
  sovellusten markkinoille saattamista asianomaisilla tutkimusaloilla
  ; |
| --- | --- |

g)

edistetään tutkimus- ja innovointitulosten
  aktiivista levittämistä, käyttöä ja
  hyödyntämistä
  myös politiikan kehittämiseksi standardoinnin, innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen
  ja
  esikaupallisten hankintojen kautta, millä pyritään nopeuttamaan tutkimustulosten
  ja
  sovellusten markkinoille saattamista asianomaisilla tutkimusaloilla
  ;

aktiivista levittämistä, käyttöä ja

myös politiikan kehittämiseksi standardoinnin, innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen

esikaupallisten hankintojen kautta, millä pyritään nopeuttamaan tutkimustulosten

sovellusten markkinoille saattamista asianomaisilla tutkimusaloilla

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – h alakohta

5 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | nopeutetaan teollisuuden muutosta muun muassa parantamalla innovointitaitoja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

nopeutetaan teollisuuden muutosta muun muassa parantamalla innovointitaitoja;

| h) | nopeutetaan teollisuuden muutosta
  ja häiriönsietokykyä arvoketjujen kaikissa osissa
  muun muassa parantamalla innovointitaitoja; |
| --- | --- |

h)

nopeutetaan teollisuuden muutosta
  ja häiriönsietokykyä arvoketjujen kaikissa osissa
  muun muassa parantamalla innovointitaitoja;

ja häiriönsietokykyä arvoketjujen kaikissa osissa

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h a) | parannetaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja asiantuntijoiden osaamisen ja kokemuksen tasoa kaikkialla unionissa, kannustetaan kehittämään eri aloille erityisiä korkeakoulututkintoja ja koulutusohjelmia kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolinäkökohtiin ja varmistaen mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus unionissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h a)

h a)

parannetaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja asiantuntijoiden osaamisen ja kokemuksen tasoa kaikkialla unionissa, kannustetaan kehittämään eri aloille erityisiä korkeakoulututkintoja ja koulutusohjelmia kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolinäkökohtiin ja varmistaen mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus unionissa;

parannetaan opiskelijoiden, tutkijoiden ja asiantuntijoiden osaamisen ja kokemuksen tasoa kaikkialla unionissa, kannustetaan kehittämään eri aloille erityisiä korkeakoulututkintoja ja koulutusohjelmia kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolinäkökohtiin ja varmistaen mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus unionissa;

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – i alakohta

5 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | tuetaan asiaan liittyvien unionin politiikkojen sekä sääntelyyn, standardointiin ja kestäviin investointeihin liittyvien toimien näyttöön perustuvaa täytäntöönpanoa Euroopan tasolla
  ja
  maailmanlaajuisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

tuetaan asiaan liittyvien unionin politiikkojen sekä sääntelyyn, standardointiin ja kestäviin investointeihin liittyvien toimien näyttöön perustuvaa täytäntöönpanoa Euroopan tasolla
  ja
  maailmanlaajuisesti.

ja

| i) | tuetaan asiaan liittyvien unionin politiikkojen sekä sääntelyyn, standardointiin ja kestäviin investointeihin liittyvien toimien
  tieteelliseen
  näyttöön perustuvaa täytäntöönpanoa
  kansallisella ja
  Euroopan tasolla
  sekä
  maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

i)

tuetaan asiaan liittyvien unionin politiikkojen sekä sääntelyyn, standardointiin ja kestäviin investointeihin liittyvien toimien
  tieteelliseen
  näyttöön perustuvaa täytäntöönpanoa
  kansallisella ja
  Euroopan tasolla
  sekä
  maailmanlaajuisesti.

tieteelliseen

kansallisella ja

sekä

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – a alakohta

5 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | antaa rahoitustukea, pääasiassa avustusten muodossa, epäsuorille tutkimus- ja innovointitoimille, jotka valitaan avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella,
  ellei työohjelmassa toisin mainita
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

antaa rahoitustukea, pääasiassa avustusten muodossa, epäsuorille tutkimus- ja innovointitoimille, jotka valitaan avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella,
  ellei työohjelmassa toisin mainita
  ;

ellei työohjelmassa toisin mainita

| a) | antaa rahoitustukea, pääasiassa avustusten muodossa, epäsuorille tutkimus- ja innovointitoimille, jotka valitaan avointen
  , oikeudenmukaisten, läpinäkyvien
  ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella,
  paitsi perustelluissa tapauksissa, jotka mainitaan työohjelmassa
  ; |
| --- | --- |

a)

antaa rahoitustukea, pääasiassa avustusten muodossa, epäsuorille tutkimus- ja innovointitoimille, jotka valitaan avointen
  , oikeudenmukaisten, läpinäkyvien
  ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella,
  paitsi perustelluissa tapauksissa, jotka mainitaan työohjelmassa
  ;

, oikeudenmukaisten, läpinäkyvien

paitsi perustelluissa tapauksissa, jotka mainitaan työohjelmassa

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – b alakohta

5 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös osoittamalla tarvittaessa osa yhteisyrityksen talousarviosta yhteisiin ehdotuspyyntöihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös osoittamalla tarvittaessa osa yhteisyrityksen talousarviosta yhteisiin ehdotuspyyntöihin;

| b) | kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi
  ja synergiat
  muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös osoittamalla tarvittaessa osa yhteisyrityksen talousarviosta yhteisiin ehdotuspyyntöihin; |
| --- | --- |

b)

kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi
  ja synergiat
  muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös osoittamalla tarvittaessa osa yhteisyrityksen talousarviosta yhteisiin ehdotuspyyntöihin;

ja synergiat

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – c alakohta

5 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | etsiä synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa ja tarvittaessa mahdollisuuksia lisärahoitukseen erityisesti niiden toimien ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, mukaan lukien koheesiopolitiikan rahastot, älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

etsiä synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa ja tarvittaessa mahdollisuuksia lisärahoitukseen erityisesti niiden toimien ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, mukaan lukien koheesiopolitiikan rahastot, älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisesti;

| c) | etsiä
  tehokkaita
  synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa ja tarvittaessa mahdollisuuksia lisärahoitukseen erityisesti niiden toimien ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  ja markkinoille saattamista
  , koulutusta ja aluekehitystä, mukaan lukien koheesiopolitiikan rahastot, älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisesti
  , sekä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, sekä asiaankuuluvien teollisten allianssien ja hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa ja varmistaa nämä synergiat
  ; |
| --- | --- |

c)

etsiä
  tehokkaita
  synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa ja tarvittaessa mahdollisuuksia lisärahoitukseen erityisesti niiden toimien ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  ja markkinoille saattamista
  , koulutusta ja aluekehitystä, mukaan lukien koheesiopolitiikan rahastot, älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisesti
  , sekä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, sekä asiaankuuluvien teollisten allianssien ja hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa ja varmistaa nämä synergiat
  ;

tehokkaita

ja markkinoille saattamista

, sekä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, sekä asiaankuuluvien teollisten allianssien ja hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa ja varmistaa nämä synergiat

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

5 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin yhteyttä 1 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, jäljempänä ”Euroopan osaamisohjelma”, kaavailtuihin toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa erityisesti yhteisyritysten toimintaan liittyvissä teollisuusekosysteemeissä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin yhteyttä 1 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, jäljempänä ”Euroopan osaamisohjelma”, kaavailtuihin toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa erityisesti yhteisyritysten toimintaan liittyvissä teollisuusekosysteemeissä;

vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin yhteyttä 1 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”, jäljempänä ”Euroopan osaamisohjelma”, kaavailtuihin toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa erityisesti yhteisyritysten toimintaan liittyvissä teollisuusekosysteemeissä;

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – d alakohta

5 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | varmistaa, että niiden toimilla edistetään Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 ja 47 artiklassa] vahvistettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategista monivuotista suunnittelua, raportointia, seurantaa ja arviointia koskevia sekä muita vaatimuksia, kuten yhteisen toimintapoliittisen palautekehyksen täytäntöönpanoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

varmistaa, että niiden toimilla edistetään Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 ja 47 artiklassa] vahvistettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategista monivuotista suunnittelua, raportointia, seurantaa ja arviointia koskevia sekä muita vaatimuksia, kuten yhteisen toimintapoliittisen palautekehyksen täytäntöönpanoa;

| d) | varmistaa, että niiden toimilla edistetään
  niille itselleen tai niiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa lisäämättä
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 ja 47 artiklassa] vahvistettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategista monivuotista suunnittelua, raportointia, seurantaa ja arviointia koskevia sekä muita vaatimuksia, kuten yhteisen toimintapoliittisen palautekehyksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että niiden toimilla edistetään
  niille itselleen tai niiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa lisäämättä
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 ja 47 artiklassa] vahvistettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategista monivuotista suunnittelua, raportointia, seurantaa ja arviointia koskevia sekä muita vaatimuksia, kuten yhteisen toimintapoliittisen palautekehyksen täytäntöönpanoa;

niille itselleen tai niiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa lisäämättä

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – e alakohta

5 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | edistää pk-yritysten osallistumista
  niiden
  toimintaan ja
  toteuttaa toimia, joilla varmistetaan
  pk-yrityksille
  tiedottaminen
  Horisontti Euroopan tavoitteiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

edistää pk-yritysten osallistumista
  niiden
  toimintaan ja
  toteuttaa toimia, joilla varmistetaan
  pk-yrityksille
  tiedottaminen
  Horisontti Euroopan tavoitteiden mukaisesti;

niiden

toteuttaa toimia, joilla varmistetaan

tiedottaminen

| e) | edistää pk-yritysten
  ja startup-yritysten ja niiden yhdistysten
  osallistumista
  yhteisyritysten
  toimintaan ja
  varmistaa se ja varmistaa oikea-aikainen tiedottaminen
  pk-yrityksille
  ja startup-yrityksille
  Horisontti Euroopan tavoitteiden mukaisesti;
  yksilöidä tarvittaessa ehdotuspyynnöt, joissa pk-yrityksille tai startup-yrityksille on varattu koordinointirooli; |
| --- | --- |

e)

edistää pk-yritysten
  ja startup-yritysten ja niiden yhdistysten
  osallistumista
  yhteisyritysten
  toimintaan ja
  varmistaa se ja varmistaa oikea-aikainen tiedottaminen
  pk-yrityksille
  ja startup-yrityksille
  Horisontti Euroopan tavoitteiden mukaisesti;
  yksilöidä tarvittaessa ehdotuspyynnöt, joissa pk-yrityksille tai startup-yrityksille on varattu koordinointirooli;

ja startup-yritysten ja niiden yhdistysten

yhteisyritysten

varmistaa se ja varmistaa oikea-aikainen tiedottaminen

ja startup-yrityksille

yksilöidä tarvittaessa ehdotuspyynnöt, joissa pk-yrityksille tai startup-yrityksille on varattu koordinointirooli;

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

5 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | kehittää toimenpiteitä uusien tulokkaiden, myös pk-yritysten, houkuttelemiseksi yhteisyritysten tutkimus- ja innovointitoimiin ja yhteistyöverkostojen laajentamiseksi sekä edistää nykyisten kansallisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien ja -verkostojen parempia keskinäisiä yhteyksiä ja yhteyksiä Euroopan tasolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

kehittää toimenpiteitä uusien tulokkaiden, myös pk-yritysten, houkuttelemiseksi yhteisyritysten tutkimus- ja innovointitoimiin ja yhteistyöverkostojen laajentamiseksi sekä edistää nykyisten kansallisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien ja -verkostojen parempia keskinäisiä yhteyksiä ja yhteyksiä Euroopan tasolle;

kehittää toimenpiteitä uusien tulokkaiden, myös pk-yritysten, houkuttelemiseksi yhteisyritysten tutkimus- ja innovointitoimiin ja yhteistyöverkostojen laajentamiseksi sekä edistää nykyisten kansallisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien ja -verkostojen parempia keskinäisiä yhteyksiä ja yhteyksiä Euroopan tasolle;

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – e b alakohta (uusi)

5 artikla – 2 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e b) | edistää nuorten tutkijoiden sekä tohtori- ja post doc -opiskelijoiden osallistumista asianomaisten yhteisyritysten toimintaan tiiviissä synergiassa Marie Skłodowska-Curie -ohjelman kanssa ja varmistaa tämä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e b)

e b)

edistää nuorten tutkijoiden sekä tohtori- ja post doc -opiskelijoiden osallistumista asianomaisten yhteisyritysten toimintaan tiiviissä synergiassa Marie Skłodowska-Curie -ohjelman kanssa ja varmistaa tämä;

edistää nuorten tutkijoiden sekä tohtori- ja post doc -opiskelijoiden osallistumista asianomaisten yhteisyritysten toimintaan tiiviissä synergiassa Marie Skłodowska-Curie -ohjelman kanssa ja varmistaa tämä;

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – f alakohta

5 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | hankkia käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin resurssit, joita tarvitaan tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

hankkia käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin resurssit, joita tarvitaan tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| f) | hankkia käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin resurssit
  sekä mahdollisuuksien mukaan lisäresursseja
  , joita tarvitaan tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

f)

hankkia käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin resurssit
  sekä mahdollisuuksien mukaan lisäresursseja
  , joita tarvitaan tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

sekä mahdollisuuksien mukaan lisäresursseja

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – g alakohta

5 artikla – 2 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | seurata edistymistä tässä asetuksessa sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklassa] ja [
  liitteessä
   V] asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

seurata edistymistä tässä asetuksessa sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklassa] ja [
  liitteessä
   V] asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa;

liitteessä

| g) | seurata edistymistä tässä asetuksessa sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklassa] ja [
  liitteissä III ja
   V] asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

g)

seurata edistymistä tässä asetuksessa sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklassa] ja [
  liitteissä III ja
   V] asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa;

liitteissä III ja

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – h alakohta

5 artikla – 2 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | määrittää työohjelmansa ja panna se täytäntöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

määrittää työohjelmansa ja panna se täytäntöön;

| h) | kehittää ja panna täytäntöön strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja tämän perusteella
  määrittää työohjelmansa ja panna se täytäntöön; |
| --- | --- |

h)

kehittää ja panna täytäntöön strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja tämän perusteella
  määrittää työohjelmansa ja panna se täytäntöön;

kehittää ja panna täytäntöön strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja tämän perusteella

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – i alakohta

5 artikla – 2 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | pitää yhteyttä mahdollisimman laajaan sidosryhmäjoukkoon, muun muassa erillisvirastoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yliopistoihin, loppukäyttäjiin ja viranomaisiin, erityisesti kunkin aloitteen painopisteiden ja toimien määrittelemiseksi sekä osallisuuden varmistamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

pitää yhteyttä mahdollisimman laajaan sidosryhmäjoukkoon, muun muassa erillisvirastoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yliopistoihin, loppukäyttäjiin ja viranomaisiin, erityisesti kunkin aloitteen painopisteiden ja toimien määrittelemiseksi sekä osallisuuden varmistamiseksi;

| i) | pitää yhteyttä mahdollisimman laajaan sidosryhmäjoukkoon, muun muassa erillisvirastoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yliopistoihin,
  kansalaisjärjestöihin,
  loppukäyttäjiin
  , pk-yritysten yhdistyksiin
  ja viranomaisiin, erityisesti kunkin aloitteen painopisteiden ja toimien määrittelemiseksi sekä osallisuuden
  , avoimuuden ja yhteiskunnallisen lisäarvon
  varmistamiseksi; |
| --- | --- |

i)

pitää yhteyttä mahdollisimman laajaan sidosryhmäjoukkoon, muun muassa erillisvirastoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yliopistoihin,
  kansalaisjärjestöihin,
  loppukäyttäjiin
  , pk-yritysten yhdistyksiin
  ja viranomaisiin, erityisesti kunkin aloitteen painopisteiden ja toimien määrittelemiseksi sekä osallisuuden
  , avoimuuden ja yhteiskunnallisen lisäarvon
  varmistamiseksi;

kansalaisjärjestöihin,

, pk-yritysten yhdistyksiin

, avoimuuden ja yhteiskunnallisen lisäarvon

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – j alakohta

5 artikla – 2 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | toteuttaa tiedotusta, viestintää, julkisuutta, levittämistä ja hyödyntämistä koskevia toimia soveltamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen [46 artiklaa]
  soveltuvin osin
  , kuten asettamalla yksityiskohtaiset tiedot rahoitettujen tutkimus- ja innovointitoimien tuloksista saataville ja käytettäväksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisessä sähköisessä tietokannassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j)

toteuttaa tiedotusta, viestintää, julkisuutta, levittämistä ja hyödyntämistä koskevia toimia soveltamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen [46 artiklaa]
  soveltuvin osin
  , kuten asettamalla yksityiskohtaiset tiedot rahoitettujen tutkimus- ja innovointitoimien tuloksista saataville ja käytettäväksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisessä sähköisessä tietokannassa;

soveltuvin osin

| j) | toteuttaa tiedotusta, viestintää, julkisuutta, levittämistä ja hyödyntämistä koskevia toimia soveltamalla
  tämän asetuksen 10 ja 39 artiklaa ja soveltuvin osin
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [46 artiklaa], kuten asettamalla yksityiskohtaiset tiedot rahoitettujen tutkimus- ja innovointitoimien tuloksista
  suuren yleisön
  saataville ja käytettäväksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisessä sähköisessä tietokannassa
  käyttäjäystävällisellä tavalla
  ; |
| --- | --- |

j)

toteuttaa tiedotusta, viestintää, julkisuutta, levittämistä ja hyödyntämistä koskevia toimia soveltamalla
  tämän asetuksen 10 ja 39 artiklaa ja soveltuvin osin
  Horisontti Eurooppa -asetuksen [46 artiklaa], kuten asettamalla yksityiskohtaiset tiedot rahoitettujen tutkimus- ja innovointitoimien tuloksista
  suuren yleisön
  saataville ja käytettäväksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisessä sähköisessä tietokannassa
  käyttäjäystävällisellä tavalla
  ;

tämän asetuksen 10 ja 39 artiklaa ja soveltuvin osin

suuren yleisön

käyttäjäystävällisellä tavalla

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

5 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | edistää tiedotuskampanjoita ja koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, antaa verkkosivustoillaan asianmukaiset tiedot, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen julkaiseminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

edistää tiedotuskampanjoita ja koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, antaa verkkosivustoillaan asianmukaiset tiedot, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen julkaiseminen;

edistää tiedotuskampanjoita ja koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, antaa verkkosivustoillaan asianmukaiset tiedot, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen julkaiseminen;

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – l alakohta

5 artikla – 2 kohta – l alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| l) | myötävaikuttaa tieteellisen ja poliittisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, avoimen tieteen edistämiseen
  varmistamalla tulosten tehokkaampi hyödyntäminen
  ja politiikkatarpeiden
  täyttäminen
  sekä tulosten
  nopeampaan levittämiseen
  ja käyttöönoton edistämiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

l)

myötävaikuttaa tieteellisen ja poliittisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, avoimen tieteen edistämiseen
  varmistamalla tulosten tehokkaampi hyödyntäminen
  ja politiikkatarpeiden
  täyttäminen
  sekä tulosten
  nopeampaan levittämiseen
  ja käyttöönoton edistämiseen;

varmistamalla tulosten tehokkaampi hyödyntäminen

täyttäminen

nopeampaan levittämiseen

| l) | myötävaikuttaa tieteellisen ja poliittisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, avoimen tieteen edistämiseen
  sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettujen periaatteidensa kunnioittamiseen
  ja politiikkatarpeiden
  täyttämiseen
  sekä tulosten
  nopeamman hyödyntämisen, levittämisen
  ja käyttöönoton edistämiseen
  sekä näkyvyyden parantamiseen Horisontti Eurooppa -asetuksen 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla
  ;
  yhteisyritysten on vahvistettava tiukat säännöt näistä Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistetuista avoimen pääsyn vaatimuksista tehtäville poikkeuksille, ja komissio seuraa avoimeen pääsyyn liittyviä käytäntöjä, ja mahdolliset poikkeukset olisi lueteltava avoimesti asiaankuuluvilla verkkosivustoilla. |
| --- | --- |

l)

myötävaikuttaa tieteellisen ja poliittisen vuorovaikutuksen tehostamiseen, avoimen tieteen edistämiseen
  sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettujen periaatteidensa kunnioittamiseen
  ja politiikkatarpeiden
  täyttämiseen
  sekä tulosten
  nopeamman hyödyntämisen, levittämisen
  ja käyttöönoton edistämiseen
  sekä näkyvyyden parantamiseen Horisontti Eurooppa -asetuksen 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla
  ;
  yhteisyritysten on vahvistettava tiukat säännöt näistä Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistetuista avoimen pääsyn vaatimuksista tehtäville poikkeuksille, ja komissio seuraa avoimeen pääsyyn liittyviä käytäntöjä, ja mahdolliset poikkeukset olisi lueteltava avoimesti asiaankuuluvilla verkkosivustoilla.

sekä Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettujen periaatteidensa kunnioittamiseen

täyttämiseen

nopeamman hyödyntämisen, levittämisen

sekä näkyvyyden parantamiseen Horisontti Eurooppa -asetuksen 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla

yhteisyritysten on vahvistettava tiukat säännöt näistä Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistetuista avoimen pääsyn vaatimuksista tehtäville poikkeuksille, ja komissio seuraa avoimeen pääsyyn liittyviä käytäntöjä, ja mahdolliset poikkeukset olisi lueteltava avoimesti asiaankuuluvilla verkkosivustoilla.

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – n alakohta

5 artikla – 2 kohta – n alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| n) | tukea komissiota
  kestävästä sijoittamisesta annetun
  asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisten luotettavien tieteeseen perustuvien teknisten arviointikriteerien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa
  seuraamalla ja arvioimalla niiden täytäntöönpanoa sillä talouden alalla
  ,
  jolla yhteisyritys toimii, jotta tarvittaessa voidaan antaa tapauskohtaista palautetta poliittisille päätöksentekijöille
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

n)

tukea komissiota
  kestävästä sijoittamisesta annetun
  asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisten luotettavien tieteeseen perustuvien teknisten arviointikriteerien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa
  seuraamalla ja arvioimalla niiden täytäntöönpanoa sillä talouden alalla
  ,
  jolla yhteisyritys toimii, jotta tarvittaessa voidaan antaa tapauskohtaista palautetta poliittisille päätöksentekijöille
  ;

kestävästä sijoittamisesta annetun

seuraamalla ja arvioimalla niiden täytäntöönpanoa sillä talouden alalla

jolla yhteisyritys toimii, jotta tarvittaessa voidaan antaa tapauskohtaista palautetta poliittisille päätöksentekijöille

| n) | tukea komissiota asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisten luotettavien tieteeseen perustuvien teknisten arviointikriteerien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa,
  jos yhteisyritysten toimet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan
  ; |
| --- | --- |

n)

tukea komissiota asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisten luotettavien tieteeseen perustuvien teknisten arviointikriteerien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa,
  jos yhteisyritysten toimet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan
  ;

jos yhteisyritysten toimet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – o alakohta

5 artikla – 2 kohta – o alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| o) | ottaa huomioon asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukainen ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja tarvittaessa myös kyseisen asetuksen säännökset kestävän rahoituksen saatavuuden parantamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

o)

ottaa huomioon asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukainen ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja tarvittaessa myös kyseisen asetuksen säännökset kestävän rahoituksen saatavuuden parantamiseksi;

| o) | ottaa
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteisyritysten toimien osalta
  huomioon asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukainen ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja tarvittaessa myös kyseisen asetuksen säännökset kestävän rahoituksen saatavuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

o)

ottaa
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteisyritysten toimien osalta
  huomioon asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukainen ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja tarvittaessa myös kyseisen asetuksen säännökset kestävän rahoituksen saatavuuden parantamiseksi;

tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteisyritysten toimien osalta

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio laatii 2 kohdan c alakohdan soveltamiseksi selkeät, yksinkertaiset ja konkreettiset suuntaviivat erilaisten synergioiden (esimerkiksi varojen siirtojen, vaihtoehtoisen rahoituksen, kumulatiivisen rahoituksen ja yhdistetyn rahoituksen) toteuttamisesta yhteisyrityksissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio laatii 2 kohdan c alakohdan soveltamiseksi selkeät, yksinkertaiset ja konkreettiset suuntaviivat erilaisten synergioiden (esimerkiksi varojen siirtojen, vaihtoehtoisen rahoituksen, kumulatiivisen rahoituksen ja yhdistetyn rahoituksen) toteuttamisesta yhteisyrityksissä.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Yhteisyritykset voivat käynnistää avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön
  liitännäisosakkaiden valitsemiseksi.
  Kiinnostuksenilmaisupyynnössä
  on esitettävä yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat keskeiset valmiudet. Kaikki pyynnöt on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja niistä on tiedotettava kaikkia asianmukaisia kanavia käyttäen, tarvittaessa myös valtioiden edustajien ryhmän kautta, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laaja osallistuminen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. | 1.   
  Yhteisyritysten on käynnistettävä avoimia, oikeudenmukaisia ja läpinäkyviä kiinnostuksenilmaisupyyntöjä
  liitännäisosakkaiden valitsemiseksi
  edistäen maantieteellisen monimuotoisuuden lisäämistä
  .
  Kiinnostuksenilmaisupyynnöt on toteutettava avoimesti ja läpinäkyvästi, ja niissä
  on esitettävä yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat keskeiset valmiudet
  ja luontoissuorituksia ja rahoitusosuuksia koskevat odotukset
  . Kaikki pyynnöt on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja niistä on tiedotettava kaikkia asianmukaisia kanavia käyttäen, tarvittaessa myös valtioiden edustajien ryhmän kautta, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laaja osallistuminen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Yhteisyritykset voivat käynnistää avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön
  liitännäisosakkaiden valitsemiseksi.
  Kiinnostuksenilmaisupyynnössä
  on esitettävä yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat keskeiset valmiudet. Kaikki pyynnöt on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja niistä on tiedotettava kaikkia asianmukaisia kanavia käyttäen, tarvittaessa myös valtioiden edustajien ryhmän kautta, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laaja osallistuminen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

1.   
  Yhteisyritysten on käynnistettävä avoimia, oikeudenmukaisia ja läpinäkyviä kiinnostuksenilmaisupyyntöjä
  liitännäisosakkaiden valitsemiseksi
  edistäen maantieteellisen monimuotoisuuden lisäämistä
  .
  Kiinnostuksenilmaisupyynnöt on toteutettava avoimesti ja läpinäkyvästi, ja niissä
  on esitettävä yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat keskeiset valmiudet
  ja luontoissuorituksia ja rahoitusosuuksia koskevat odotukset
  . Kaikki pyynnöt on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja niistä on tiedotettava kaikkia asianmukaisia kanavia käyttäen, tarvittaessa myös valtioiden edustajien ryhmän kautta, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman laaja osallistuminen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Toimitusjohtaja
  arvioi osakkuushakemukset riippumattomien asiantuntijoiden ja tarvittaessa yhteisyrityksen asiaan liittyvien elinten avustuksella ottaen huomioon hakijan asiakirjoin osoitetun tietämyksen, kokemuksen ja mahdollisen lisäarvon yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, hakijan taloudellisen vakauden ja hakijan pitkäaikaisen sitoutuneisuuden rahoitukseen ja luontoissuorituksiin yhteisyrityksessä sekä mahdolliset eturistiriidat. | 2.   
  Hallintoneuvosto
  arvioi osakkuushakemukset riippumattomien asiantuntijoiden ja tarvittaessa yhteisyrityksen asiaan liittyvien elinten
  , kuten tieteellisen neuvoa-antavan elimen,
  avustuksella ottaen huomioon hakijan asiakirjoin osoitetun tietämyksen, kokemuksen ja mahdollisen lisäarvon yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, hakijan taloudellisen vakauden ja hakijan pitkäaikaisen sitoutuneisuuden rahoitukseen ja luontoissuorituksiin yhteisyrityksessä sekä mahdolliset eturistiriidat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Toimitusjohtaja
  arvioi osakkuushakemukset riippumattomien asiantuntijoiden ja tarvittaessa yhteisyrityksen asiaan liittyvien elinten avustuksella ottaen huomioon hakijan asiakirjoin osoitetun tietämyksen, kokemuksen ja mahdollisen lisäarvon yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, hakijan taloudellisen vakauden ja hakijan pitkäaikaisen sitoutuneisuuden rahoitukseen ja luontoissuorituksiin yhteisyrityksessä sekä mahdolliset eturistiriidat.

2.   
  Hallintoneuvosto
  arvioi osakkuushakemukset riippumattomien asiantuntijoiden ja tarvittaessa yhteisyrityksen asiaan liittyvien elinten
  , kuten tieteellisen neuvoa-antavan elimen,
  avustuksella ottaen huomioon hakijan asiakirjoin osoitetun tietämyksen, kokemuksen ja mahdollisen lisäarvon yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, hakijan taloudellisen vakauden ja hakijan pitkäaikaisen sitoutuneisuuden rahoitukseen ja luontoissuorituksiin yhteisyrityksessä sekä mahdolliset eturistiriidat.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 a kohta (uusi)

7 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Minkään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan sijoittautuneen oikeussubjektin osakkuus ei saa aiheuttaa yhteisyrityksen perustaja- ja liitännäisosakkaille lisätaakkaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Minkään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan sijoittautuneen oikeussubjektin osakkuus ei saa aiheuttaa yhteisyrityksen perustaja- ja liitännäisosakkaille lisätaakkaa.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

7 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Hallintoneuvosto arvioi ja
  tarvittaessa
  hyväksyy osakkuushakemukset. | 3.   Hallintoneuvosto arvioi ja hyväksyy
  tai hylkää
  osakkuushakemukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Hallintoneuvosto arvioi ja
  tarvittaessa
  hyväksyy osakkuushakemukset.

3.   Hallintoneuvosto arvioi ja hyväksyy
  tai hylkää
  osakkuushakemukset.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 4 kohta

7 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Valittujen liitännäisosakkaiden ja yhteisyrityksen edustajana toimivan toimitusjohtajan on allekirjoitettava sitoumuskirje, jossa esitetään yksityiskohtaisesti osakkuuden laajuus sisällön, toiminnan ja keston osalta, liitännäisosakkaiden rahoitusosuus yhteisyrityksessä, mukaan lukien 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut suunnitellut täydentävät toimet, sekä määräykset, jotka koskevat liitännäisosakkaiden edustusta ja äänioikeutta hallintoneuvostossa. | 4.   Valittujen liitännäisosakkaiden ja yhteisyrityksen edustajana toimivan toimitusjohtajan on allekirjoitettava sitoumuskirje, jossa esitetään yksityiskohtaisesti osakkuuden laajuus sisällön, toiminnan ja keston osalta, liitännäisosakkaiden rahoitusosuus
  , sekä rahoitus- että luontoissuoritus,
  yhteisyrityksessä, mukaan lukien 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut suunnitellut täydentävät toimet, sekä määräykset, jotka koskevat liitännäisosakkaiden edustusta ja äänioikeutta hallintoneuvostossa.
  Valittujen liitännäisosakkaiden kirjalliset sitoumukset on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla varmistaen, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Valittujen liitännäisosakkaiden ja yhteisyrityksen edustajana toimivan toimitusjohtajan on allekirjoitettava sitoumuskirje, jossa esitetään yksityiskohtaisesti osakkuuden laajuus sisällön, toiminnan ja keston osalta, liitännäisosakkaiden rahoitusosuus yhteisyrityksessä, mukaan lukien 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut suunnitellut täydentävät toimet, sekä määräykset, jotka koskevat liitännäisosakkaiden edustusta ja äänioikeutta hallintoneuvostossa.

4.   Valittujen liitännäisosakkaiden ja yhteisyrityksen edustajana toimivan toimitusjohtajan on allekirjoitettava sitoumuskirje, jossa esitetään yksityiskohtaisesti osakkuuden laajuus sisällön, toiminnan ja keston osalta, liitännäisosakkaiden rahoitusosuus
  , sekä rahoitus- että luontoissuoritus,
  yhteisyrityksessä, mukaan lukien 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut suunnitellut täydentävät toimet, sekä määräykset, jotka koskevat liitännäisosakkaiden edustusta ja äänioikeutta hallintoneuvostossa.
  Valittujen liitännäisosakkaiden kirjalliset sitoumukset on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla varmistaen, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle kaikista sulautumisista tai yrityskaupoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat yhteisyritykseen, tai sellaisen tahon, joka ei ole yhteisyrityksen osakas, toteuttamasta osakkaan ostosta. | 2.   Kunkin osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  ilman aiheetonta viivytystä
  kaikista sulautumisista tai yrityskaupoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat yhteisyritykseen, tai sellaisen tahon, joka ei ole yhteisyrityksen osakas, toteuttamasta osakkaan ostosta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kunkin osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle kaikista sulautumisista tai yrityskaupoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat yhteisyritykseen, tai sellaisen tahon, joka ei ole yhteisyrityksen osakas, toteuttamasta osakkaan ostosta.

2.   Kunkin osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  ilman aiheetonta viivytystä
  kaikista sulautumisista tai yrityskaupoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat yhteisyritykseen, tai sellaisen tahon, joka ei ole yhteisyrityksen osakas, toteuttamasta osakkaan ostosta.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 kohta

8 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle kaikista muista merkittävistä muutoksista sen omistuksessa, määräysvallassa tai koostumuksessa. Jos komissio katsoo, että muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden lakkauttamista. Hallintoneuvosto päättää kyseisen osakkaan osakkuuden lakkauttamisesta. Asianomainen yksityinen osakas ei saa osallistua hallintoneuvoston äänestykseen. | 4.   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  ilman aiheetonta viivytystä
  kaikista muista merkittävistä muutoksista sen omistuksessa, määräysvallassa tai koostumuksessa. Jos komissio katsoo, että muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden lakkauttamista. Hallintoneuvosto päättää kyseisen osakkaan osakkuuden lakkauttamisesta. Asianomainen yksityinen osakas ei saa osallistua hallintoneuvoston äänestykseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle kaikista muista merkittävistä muutoksista sen omistuksessa, määräysvallassa tai koostumuksessa. Jos komissio katsoo, että muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden lakkauttamista. Hallintoneuvosto päättää kyseisen osakkaan osakkuuden lakkauttamisesta. Asianomainen yksityinen osakas ei saa osallistua hallintoneuvoston äänestykseen.

4.   Kunkin yksityisen osakkaan on ilmoitettava yhteisyritykselle
  ilman aiheetonta viivytystä
  kaikista muista merkittävistä muutoksista sen omistuksessa, määräysvallassa tai koostumuksessa. Jos komissio katsoo, että muutos todennäköisesti vaikuttaa unionin tai yhteisyrityksen etuihin turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä, se voi esittää hallintoneuvostolle kyseisen yksityisen osakkaan osakkuuden lakkauttamista. Hallintoneuvosto päättää kyseisen osakkaan osakkuuden lakkauttamisesta. Asianomainen yksityinen osakas ei saa osallistua hallintoneuvoston äänestykseen.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rahoituskumppaniehdokkaan on toimitettava hallintoneuvostolle kirjallinen vahvistus. Vahvistuksessa on täsmennettävä kumppanuuden kohde, toiminta ja kesto sekä esitettävä yksityiskohtaisesti hakijan rahoitusosuus yhteisyrityksessä. | 1.   Edellä 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rahoituskumppaniehdokkaan on toimitettava hallintoneuvostolle kirjallinen vahvistus. Vahvistuksessa on täsmennettävä kumppanuuden kohde, toiminta ja kesto sekä esitettävä yksityiskohtaisesti hakijan rahoitusosuus yhteisyrityksessä.
  Vahvistus on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla varmistaen, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Edellä 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rahoituskumppaniehdokkaan on toimitettava hallintoneuvostolle kirjallinen vahvistus. Vahvistuksessa on täsmennettävä kumppanuuden kohde, toiminta ja kesto sekä esitettävä yksityiskohtaisesti hakijan rahoitusosuus yhteisyrityksessä.

1.   Edellä 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rahoituskumppaniehdokkaan on toimitettava hallintoneuvostolle kirjallinen vahvistus. Vahvistuksessa on täsmennettävä kumppanuuden kohde, toiminta ja kesto sekä esitettävä yksityiskohtaisesti hakijan rahoitusosuus yhteisyrityksessä.
  Vahvistus on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla varmistaen, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hallintoneuvosto arvioi vahvistuksen ja hyväksyy tai hylkää hakemuksen. | 2.   Hallintoneuvosto arvioi vahvistuksen ja
  ottaa huomioon yhteisyritysten elinten tieteellisen lausunnon sekä mahdollisen eturistiriidan ja
  hyväksyy tai hylkää hakemuksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hallintoneuvosto arvioi vahvistuksen ja hyväksyy tai hylkää hakemuksen.

2.   Hallintoneuvosto arvioi vahvistuksen ja
  ottaa huomioon yhteisyritysten elinten tieteellisen lausunnon sekä mahdollisen eturistiriidan ja
  hyväksyy tai hylkää hakemuksen.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Unionin rahoitusosuus yhteisyrityksille, EFTA-määrärahat mukaan luettuina, kattaa hallinnolliset ja toimintamenot toisessa osassa vahvistettuihin enimmäismääriin asti. Toisessa osassa täsmennettyä unionin rahoitusosuutta
  voidaan korottaa
  kolmansien maiden rahoitusosuuksilla,
  jos
  viimeksi mainitut
  ovat käytettävissä
  . | 1.   Unionin rahoitusosuus yhteisyrityksille, EFTA-määrärahat mukaan luettuina, kattaa hallinnolliset ja toimintamenot toisessa osassa vahvistettuihin enimmäismääriin asti
  edellyttäen, että määrä vastaa vähintään muiden osakkaiden kuin unionin tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuutta
  . Toisessa osassa täsmennettyä unionin rahoitusosuutta
  korotetaan
  kolmansien maiden rahoitusosuuksilla,
  kun
  viimeksi mainitut
  tulevat saataville Horisontti Eurooppa -asetuksen 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Unionin rahoitusosuus yhteisyrityksille, EFTA-määrärahat mukaan luettuina, kattaa hallinnolliset ja toimintamenot toisessa osassa vahvistettuihin enimmäismääriin asti. Toisessa osassa täsmennettyä unionin rahoitusosuutta
  voidaan korottaa
  kolmansien maiden rahoitusosuuksilla,
  jos
  viimeksi mainitut
  ovat käytettävissä
  .

1.   Unionin rahoitusosuus yhteisyrityksille, EFTA-määrärahat mukaan luettuina, kattaa hallinnolliset ja toimintamenot toisessa osassa vahvistettuihin enimmäismääriin asti
  edellyttäen, että määrä vastaa vähintään muiden osakkaiden kuin unionin tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuutta
  . Toisessa osassa täsmennettyä unionin rahoitusosuutta
  korotetaan
  kolmansien maiden rahoitusosuuksilla,
  kun
  viimeksi mainitut
  tulevat saataville Horisontti Eurooppa -asetuksen 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti
  .

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 a kohta (uusi)

10 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta voidaan täydentää Euroopan unionin elpymisvälineestä Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan mukaisesti myönnettävillä määrärahoilla ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 5 artiklassa tarkoitetuilla sakoilla. Tätä rahoitusosuutta voidaan täydentää myös vapauttamalla sitoumuksia varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa säädetyllä tavalla. Unionin rahoitusosuus on mukautettava vastaamaan assosioituneiden maiden rahoitusosuuksia. Jos unionin rahoitusosuutta lisätään, myös muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksia on lisättävä vastaavasti. Unionin rahoitusosuuksien ja muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksien on oltava tasapainossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta voidaan täydentää Euroopan unionin elpymisvälineestä Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan mukaisesti myönnettävillä määrärahoilla ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 5 artiklassa tarkoitetuilla sakoilla. Tätä rahoitusosuutta voidaan täydentää myös vapauttamalla sitoumuksia varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa säädetyllä tavalla. Unionin rahoitusosuus on mukautettava vastaamaan assosioituneiden maiden rahoitusosuuksia. Jos unionin rahoitusosuutta lisätään, myös muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksia on lisättävä vastaavasti. Unionin rahoitusosuuksien ja muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksien on oltava tasapainossa.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 b kohta (uusi)

10 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan, monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 5 artiklan ja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaiset unionin lisärahoitusosuudet on jaettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klustereissa oikeudenmukaisella tavalla ottaen huomioon unionin tutkimusprioriteetit ja sen toimintapoliittiset tavoitteet. Oikeudenmukaisessa jakamisessa on erityisesti otettava huomioon yhteisyritykset, jotka toimivat aloilla, jotka ovat kärsineet eniten pandemian aikana, ja yhteisyritykset, jotka toimivat aloilla, jotka ovat kärsineet eniten covid-19-pandemian aikana ja jotka ovat kaikkein ratkaisevimpia unionin tavoitteiden saavuttamisen ja sosioekonomisen elpymisen kannalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan, monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 5 artiklan ja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaiset unionin lisärahoitusosuudet on jaettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klustereissa oikeudenmukaisella tavalla ottaen huomioon unionin tutkimusprioriteetit ja sen toimintapoliittiset tavoitteet. Oikeudenmukaisessa jakamisessa on erityisesti otettava huomioon yhteisyritykset, jotka toimivat aloilla, jotka ovat kärsineet eniten pandemian aikana, ja yhteisyritykset, jotka toimivat aloilla, jotka ovat kärsineet eniten covid-19-pandemian aikana ja jotka ovat kaikkein ratkaisevimpia unionin tavoitteiden saavuttamisen ja sosioekonomisen elpymisen kannalta.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 5 a kohta (uusi)

10 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  EAKR:n, ESR+:n, EMKVR:n ja maaseuturahaston yhteisrahoittamista ohjelmista sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävät rahoitusosuudet voidaan katsoa osallistujavaltion rahoitusosuudeksi yhteisyritykseen edellyttäen, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen ja rahastokohtaisten asetusten asiaankuuluvia säännöksiä noudatetaan. Komissio laatii yksinkertaiset ja käytännönläheiset ohjeet, joissa täsmennetään, mitä tarkoitetaan osallistujavaltion rahoitusosuudella yhteisyritykseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  EAKR:n, ESR+:n, EMKVR:n ja maaseuturahaston yhteisrahoittamista ohjelmista sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävät rahoitusosuudet voidaan katsoa osallistujavaltion rahoitusosuudeksi yhteisyritykseen edellyttäen, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen ja rahastokohtaisten asetusten asiaankuuluvia säännöksiä noudatetaan. Komissio laatii yksinkertaiset ja käytännönläheiset ohjeet, joissa täsmennetään, mitä tarkoitetaan osallistujavaltion rahoitusosuudella yhteisyritykseen.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jollei toisessa osassa toisin määrätä, yksityisten osakkaiden on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään
  maaliskuun 31
   päivänä
  kunakin
  edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. Näiden osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa
  kustannukset
  . Asianomainen yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menetelmän, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Asianmukaisesti määritellyissä tapauksissa hallintoneuvosto voi antaa luvan käyttää kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia rahoitusosuuksien arvon määrittämiseen. | 2.   Jollei toisessa osassa toisin määrätä, yksityisten osakkaiden on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään
  30
   päivänä
  kesäkuuta
  edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. Näiden osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti.
  Asianomainen yhteisyritys tai mikään unionin elin ei tarkasta aiheutuneita kustannuksia, vaan
  asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa
  ne
  . Asianomainen yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menetelmän, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Asianmukaisesti määritellyissä tapauksissa hallintoneuvosto voi antaa luvan käyttää kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia rahoitusosuuksien arvon määrittämiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jollei toisessa osassa toisin määrätä, yksityisten osakkaiden on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään
  maaliskuun 31
   päivänä
  kunakin
  edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. Näiden osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa
  kustannukset
  . Asianomainen yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menetelmän, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Asianmukaisesti määritellyissä tapauksissa hallintoneuvosto voi antaa luvan käyttää kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia rahoitusosuuksien arvon määrittämiseen.

2.   Jollei toisessa osassa toisin määrätä, yksityisten osakkaiden on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään
  30
   päivänä
  kesäkuuta
  edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. Näiden osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti.
  Asianomainen yhteisyritys tai mikään unionin elin ei tarkasta aiheutuneita kustannuksia, vaan
  asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa
  ne
  . Asianomainen yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menetelmän, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Asianmukaisesti määritellyissä tapauksissa hallintoneuvosto voi antaa luvan käyttää kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia rahoitusosuuksien arvon määrittämiseen.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Tätä asetusta sovellettaessa asianomainen yhteisyritys tai unionin elin eivät tarkasta täydentävistä toimista aiheutuneita kustannuksia. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Tätä asetusta sovellettaessa asianomainen yhteisyritys tai unionin elin eivät tarkasta täydentävistä toimista aiheutuneita kustannuksia.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 7 kohta – johdantokappale

11 artikla – 7 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti, keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle 43 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn seuraavissa tapauksissa: | 7.   Komissio voi
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 37 artiklan 7 kohdassa säädetyn keskinäisen vakuutusjärjestelmän aktivoituaan
  lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti, keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle 43 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn seuraavissa tapauksissa: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti, keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle 43 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn seuraavissa tapauksissa:

7.   Komissio voi
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 37 artiklan 7 kohdassa säädetyn keskinäisen vakuutusjärjestelmän aktivoituaan
  lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti, keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle 43 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn seuraavissa tapauksissa:

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 9 a kohta (uusi)

11 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava kaikista muutoksista unionin rahoitusosuuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.
     
  Euroopan parlamentille on ilmoitettava kaikista muutoksista unionin rahoitusosuuksiin.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla




  Ennen työohjelman hyväksymistä kunkin osallistujavaltion on tapauksen mukaan tehtävä suuntaa-antava sitoumus yhteisyritykseen suorittamiensa kansallisten rahoitusosuuksien määrästä.




  Horisontti Eurooppa -asetuksen 22 artiklassa vahvistettujen kriteereiden lisäksi työohjelmaan voi sisältyä liitteenä kansallisia oikeussubjekteja koskevia kelpoisuuskriteerejä.




  Kunkin osallistujavaltion on annettava yhteisyrityksen tehtäväksi ehdotusten arviointi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen ja kriteereiden mukaisesti.




  Ehdotukset on valittava arviointikomitean laatiman järjestysluettelon perusteella. Hallintoneuvosto voi poiketa tästä luettelosta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa erityisesti varmistaakseen hankekokonaisuusmenettelyn yleisen johdonmukaisuuden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a artikla

Ennen työohjelman hyväksymistä kunkin osallistujavaltion on tapauksen mukaan tehtävä suuntaa-antava sitoumus yhteisyritykseen suorittamiensa kansallisten rahoitusosuuksien määrästä.

Horisontti Eurooppa -asetuksen 22 artiklassa vahvistettujen kriteereiden lisäksi työohjelmaan voi sisältyä liitteenä kansallisia oikeussubjekteja koskevia kelpoisuuskriteerejä.

Kunkin osallistujavaltion on annettava yhteisyrityksen tehtäväksi ehdotusten arviointi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen ja kriteereiden mukaisesti.

Ehdotukset on valittava arviointikomitean laatiman järjestysluettelon perusteella. Hallintoneuvosto voi poiketa tästä luettelosta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa erityisesti varmistaakseen hankekokonaisuusmenettelyn yleisen johdonmukaisuuden.

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – johdantokappale

12 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Yhteisyritysten on vuoden kuluessa tämän asetuksen hyväksymisestä tehtävä
  palvelutasosopimuksia yhteisistä tukitoiminnoista, jollei toisessa osassa toisin mainita ja edellyttäen, että on olemassa tarve taata unionin taloudellisten etujen samantasoinen suoja, kun talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään yhteisyrityksille.
  Näiden toimintojen on katettava
  seuraavat osa-alueet edellyttäen, että niiden toteutettavuus vahvistetaan ja käytettävissä olevat resurssit selvitetään: | 1.   
  Yhteisyritykset voivat hoitaa yhteisiä tukitoimintoja tekemällä
  palvelutasosopimuksia yhteisistä tukitoiminnoista, jollei toisessa osassa toisin mainita ja edellyttäen, että on olemassa tarve taata unionin taloudellisten etujen samantasoinen suoja, kun talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään yhteisyrityksille.
  Nämä toiminnot voivat kattaa
  seuraavat osa-alueet edellyttäen, että niiden toteutettavuus vahvistetaan ja käytettävissä olevat resurssit selvitetään
  eikä niillä rajoiteta yhteisyritysten tutkimusaloja
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Yhteisyritysten on vuoden kuluessa tämän asetuksen hyväksymisestä tehtävä
  palvelutasosopimuksia yhteisistä tukitoiminnoista, jollei toisessa osassa toisin mainita ja edellyttäen, että on olemassa tarve taata unionin taloudellisten etujen samantasoinen suoja, kun talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään yhteisyrityksille.
  Näiden toimintojen on katettava
  seuraavat osa-alueet edellyttäen, että niiden toteutettavuus vahvistetaan ja käytettävissä olevat resurssit selvitetään:

1.   
  Yhteisyritykset voivat hoitaa yhteisiä tukitoimintoja tekemällä
  palvelutasosopimuksia yhteisistä tukitoiminnoista, jollei toisessa osassa toisin mainita ja edellyttäen, että on olemassa tarve taata unionin taloudellisten etujen samantasoinen suoja, kun talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään yhteisyrityksille.
  Nämä toiminnot voivat kattaa
  seuraavat osa-alueet edellyttäen, että niiden toteutettavuus vahvistetaan ja käytettävissä olevat resurssit selvitetään
  eikä niillä rajoiteta yhteisyritysten tutkimusaloja
  :

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | g a) | parhaiden käytäntöjen vaihdon edistäminen yhteisyritysten välillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g a)

g a)

parhaiden käytäntöjen vaihdon edistäminen yhteisyritysten välillä.

parhaiden käytäntöjen vaihdon edistäminen yhteisyritysten välillä.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Yhden
  tai
  useamman valitun yhteisyrityksen on tarjottava
  1 kohdassa tarkoitetut yhteiset tukitoiminnot kaikille muille yhteisyrityksille. Toisiinsa liittyvät toiminnot on säilytettävä samassa yhteisyrityksessä yhtenäisen organisaatiorakenteen varmistamiseksi. | 2.   
  Yksi
  tai
  useampi valittu yhteisyritys voi tarjota
  1 kohdassa tarkoitetut yhteiset tukitoiminnot kaikille muille yhteisyrityksille. Toisiinsa liittyvät toiminnot on säilytettävä samassa yhteisyrityksessä yhtenäisen organisaatiorakenteen varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Yhden
  tai
  useamman valitun yhteisyrityksen on tarjottava
  1 kohdassa tarkoitetut yhteiset tukitoiminnot kaikille muille yhteisyrityksille. Toisiinsa liittyvät toiminnot on säilytettävä samassa yhteisyrityksessä yhtenäisen organisaatiorakenteen varmistamiseksi.

2.   
  Yksi
  tai
  useampi valittu yhteisyritys voi tarjota
  1 kohdassa tarkoitetut yhteiset tukitoiminnot kaikille muille yhteisyrityksille. Toisiinsa liittyvät toiminnot on säilytettävä samassa yhteisyrityksessä yhtenäisen organisaatiorakenteen varmistamiseksi.

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 4 kohta

12 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Henkilöstö, joka
  on siirretty hoitamaan toisen yhteisyrityksen vastuulla olevia
  tukitoimintoja, voidaan siirtää tukitoiminnoista vastaavaan yhteisyritykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisyrityksen muihin tehtäviin osoittamista tai muita hallinnollisia järjestelyjä, joilla ei ole vaikutusta työsopimuksiin. Jos asianomainen henkilöstön jäsen ilmoittaa kirjallisesti kieltäytymisestään, yhteisyritys voi irtisanoa hänen työsopimuksensa muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 47 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. | 4.   Henkilöstö, joka
  hoitaa jollekin yhteisyritykselle siirrettyjä yhteisiä
  tukitoimintoja, voidaan siirtää tukitoiminnoista vastaavaan yhteisyritykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisyrityksen muihin tehtäviin osoittamista tai muita hallinnollisia järjestelyjä, joilla ei ole vaikutusta työsopimuksiin. Jos asianomainen henkilöstön jäsen ilmoittaa kirjallisesti kieltäytymisestään, yhteisyritys voi irtisanoa hänen työsopimuksensa muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 47 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Henkilöstö, joka
  on siirretty hoitamaan toisen yhteisyrityksen vastuulla olevia
  tukitoimintoja, voidaan siirtää tukitoiminnoista vastaavaan yhteisyritykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisyrityksen muihin tehtäviin osoittamista tai muita hallinnollisia järjestelyjä, joilla ei ole vaikutusta työsopimuksiin. Jos asianomainen henkilöstön jäsen ilmoittaa kirjallisesti kieltäytymisestään, yhteisyritys voi irtisanoa hänen työsopimuksensa muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 47 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin.

4.   Henkilöstö, joka
  hoitaa jollekin yhteisyritykselle siirrettyjä yhteisiä
  tukitoimintoja, voidaan siirtää tukitoiminnoista vastaavaan yhteisyritykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisyrityksen muihin tehtäviin osoittamista tai muita hallinnollisia järjestelyjä, joilla ei ole vaikutusta työsopimuksiin. Jos asianomainen henkilöstön jäsen ilmoittaa kirjallisesti kieltäytymisestään, yhteisyritys voi irtisanoa hänen työsopimuksensa muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 47 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 kohta

12 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun henkilöstön osalta, joka siirretään yhteisiä
  tukitoimintoja
  hoitavaan yhteisyritykseen, on säilytettävä henkilöstön työsopimukset, tehtäväryhmät ja palkkaluokat saman tyyppisinä sekä katsottava, että asianomainen henkilöstö on suorittanut koko palveluksensa kyseisessä yhteisyrityksessä. | 5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun henkilöstön osalta, joka siirretään
  tiettyjä
  yhteisiä
  tehtäviä
  hoitavaan yhteisyritykseen, on säilytettävä henkilöstön työsopimukset, tehtäväryhmät ja palkkaluokat saman tyyppisinä sekä katsottava, että asianomainen henkilöstö on suorittanut koko palveluksensa kyseisessä yhteisyrityksessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun henkilöstön osalta, joka siirretään yhteisiä
  tukitoimintoja
  hoitavaan yhteisyritykseen, on säilytettävä henkilöstön työsopimukset, tehtäväryhmät ja palkkaluokat saman tyyppisinä sekä katsottava, että asianomainen henkilöstö on suorittanut koko palveluksensa kyseisessä yhteisyrityksessä.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetun henkilöstön osalta, joka siirretään
  tiettyjä
  yhteisiä
  tehtäviä
  hoitavaan yhteisyritykseen, on säilytettävä henkilöstön työsopimukset, tehtäväryhmät ja palkkaluokat saman tyyppisinä sekä katsottava, että asianomainen henkilöstö on suorittanut koko palveluksensa kyseisessä yhteisyrityksessä.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kullakin yhteisyrityksellä on hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja. | 1.   Kullakin yhteisyrityksellä on hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja
  sekä elin, joka antaa tieteellistä neuvontaa 19 artiklan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kullakin yhteisyrityksellä on hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja.

1.   Kullakin yhteisyrityksellä on hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja
  sekä elin, joka antaa tieteellistä neuvontaa 19 artiklan mukaisesti
  .

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi pyrittävä parhaalla mahdollisella tavalla noudattamaan sukupuolten tasapuolista edustusta, ja sen olisi oltava maantieteellisesti moninainen ja edustettava eri aloja ja eri taustoja, riippuen jäsenten asemasta omilla pätevyysaloillaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi pyrittävä parhaalla mahdollisella tavalla noudattamaan sukupuolten tasapuolista edustusta, ja sen olisi oltava maantieteellisesti moninainen ja edustettava eri aloja ja eri taustoja, riippuen jäsenten asemasta omilla pätevyysaloillaan.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 kohta

15 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Unioni ja muut edustajat nimittävät hallintoneuvoston puheenjohtajan vuorollaan vuosittain, jollei toisessa osassa toisin määrätä. | 3.   Unioni ja muut edustajat nimittävät hallintoneuvoston puheenjohtajan vuorollaan vuosittain
  jäsentensä keskuudesta
  , jollei toisessa osassa toisin määrätä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Unioni ja muut edustajat nimittävät hallintoneuvoston puheenjohtajan vuorollaan vuosittain, jollei toisessa osassa toisin määrätä.

3.   Unioni ja muut edustajat nimittävät hallintoneuvoston puheenjohtajan vuorollaan vuosittain
  jäsentensä keskuudesta
  , jollei toisessa osassa toisin määrätä.

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta

15 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kaksi kertaa vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle puheenjohtajan, toimitusjohtajan, komission tai muiden osakkaiden kuin unionin tai osallistujavaltioiden edustajien enemmistön pyynnöstä. Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle, ja kokoukset pidetään asianomaisen yhteisyrityksen kotipaikassa, jollei hallintoneuvosto poikkeuksellisesti toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. | 4.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kaksi kertaa vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle puheenjohtajan, toimitusjohtajan, komission tai muiden osakkaiden kuin unionin tai osallistujavaltioiden edustajien enemmistön pyynnöstä. Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle, ja kokoukset pidetään asianomaisen yhteisyrityksen kotipaikassa, jollei hallintoneuvosto poikkeuksellisesti toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
  Osallistujaluettelo, esityslista ja kokouspöytäkirja on julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kaksi kertaa vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle puheenjohtajan, toimitusjohtajan, komission tai muiden osakkaiden kuin unionin tai osallistujavaltioiden edustajien enemmistön pyynnöstä. Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle, ja kokoukset pidetään asianomaisen yhteisyrityksen kotipaikassa, jollei hallintoneuvosto poikkeuksellisesti toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

4.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kaksi kertaa vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle puheenjohtajan, toimitusjohtajan, komission tai muiden osakkaiden kuin unionin tai osallistujavaltioiden edustajien enemmistön pyynnöstä. Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle, ja kokoukset pidetään asianomaisen yhteisyrityksen kotipaikassa, jollei hallintoneuvosto poikkeuksellisesti toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
  Osallistujaluettelo, esityslista ja kokouspöytäkirja on julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 7 kohta

15 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Puheenjohtaja voi tapauskohtaisesti kutsua myös muita henkilöitä, erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, toimeenpanovirastoja tai sääntelyvirastoja, unionin alueellisia viranomaisia ja eurooppalaisia teknologiayhteisöjä, osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen mukaisesti. | 7.   Puheenjohtaja voi tapauskohtaisesti kutsua myös muita henkilöitä, erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, toimeenpanovirastoja tai sääntelyvirastoja,
  osallistujavaltioiden edustajia,
  unionin
  kansallisia ja
  alueellisia viranomaisia ja eurooppalaisia teknologiayhteisöjä, osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Puheenjohtaja voi tapauskohtaisesti kutsua myös muita henkilöitä, erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, toimeenpanovirastoja tai sääntelyvirastoja, unionin alueellisia viranomaisia ja eurooppalaisia teknologiayhteisöjä, osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen mukaisesti.

7.   Puheenjohtaja voi tapauskohtaisesti kutsua myös muita henkilöitä, erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, toimeenpanovirastoja tai sääntelyvirastoja,
  osallistujavaltioiden edustajia,
  unionin
  kansallisia ja
  alueellisia viranomaisia ja eurooppalaisia teknologiayhteisöjä, osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 10 kohta

15 artikla – 10 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10.   Hallintoneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä. | 10.   Hallintoneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä
  , mukaan lukien toimenpiteet, joilla vältetään eturistiriidat päätöksentekoprosessissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10.   Hallintoneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä.

10.   Hallintoneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä
  , mukaan lukien toimenpiteet, joilla vältetään eturistiriidat päätöksentekoprosessissa
  .

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 11 kohta

15 artikla – 11 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11.   Osakkaiden edustajia sitovat käytännesääntöjen määräykset. Käytännesäännöissä on vahvistettava tällaisten jäsenten velvollisuudet asianomaisen yhteisyrityksen ja unionin koskemattomuuden ja maineen turvaamiseksi. | 11.   Osakkaiden edustajia
  ja tarkkailijoita
  sitovat käytännesääntöjen määräykset. Käytännesäännöissä on vahvistettava tällaisten jäsenten velvollisuudet asianomaisen yhteisyrityksen ja unionin koskemattomuuden ja maineen turvaamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11.   Osakkaiden edustajia sitovat käytännesääntöjen määräykset. Käytännesäännöissä on vahvistettava tällaisten jäsenten velvollisuudet asianomaisen yhteisyrityksen ja unionin koskemattomuuden ja maineen turvaamiseksi.

11.   Osakkaiden edustajia
  ja tarkkailijoita
  sitovat käytännesääntöjen määräykset. Käytännesäännöissä on vahvistettava tällaisten jäsenten velvollisuudet asianomaisen yhteisyrityksen ja unionin koskemattomuuden ja maineen turvaamiseksi.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin yhteisyrityksen hallintoneuvostolla on yleinen vastuu kyseisen yhteisyrityksen strategisesta ohjauksesta ja toiminnasta, ja se valvoo yhteisyrityksen toimien toteuttamista. | Kunkin yhteisyrityksen hallintoneuvostolla on yleinen vastuu kyseisen yhteisyrityksen strategisesta ohjauksesta ja toiminnasta
  sekä johdonmukaisuudesta unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen kanssa
  , ja se valvoo yhteisyrityksen toimien toteuttamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kunkin yhteisyrityksen hallintoneuvostolla on yleinen vastuu kyseisen yhteisyrityksen strategisesta ohjauksesta ja toiminnasta, ja se valvoo yhteisyrityksen toimien toteuttamista.

Kunkin yhteisyrityksen hallintoneuvostolla on yleinen vastuu kyseisen yhteisyrityksen strategisesta ohjauksesta ja toiminnasta
  sekä johdonmukaisuudesta unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen kanssa
  , ja se valvoo yhteisyrityksen toimien toteuttamista.

sekä johdonmukaisuudesta unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen kanssa

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

16 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio pyrkii hallintoneuvostossa toimiessaan varmistamaan koordinoinnin yhteisyritysten toimien ja unionin rahoitusohjelmien asianomaisten toimien välillä, jotta voidaan edistää synergioita ja täydentävyyttä tutkimusyhteistyöhön kuuluvia painotuksia määritettäessä. | Komissio pyrkii hallintoneuvostossa toimiessaan varmistamaan koordinoinnin yhteisyritysten toimien ja unionin rahoitusohjelmien asianomaisten toimien välillä, jotta voidaan edistää synergioita ja täydentävyyttä
  ja välttää päällekkäisyyksiä
  tutkimusyhteistyöhön kuuluvia painotuksia määritettäessä.
  Komissio varmistaa, että yhteisyrityksillä on asianmukainen toimeksianto, toimintaohjeet ja tehokkaat mekanismit, joilla ohjataan, hallinnoidaan ja toteutetaan synergioita tutkimusyhteistyön aiheiden ja tuloksena olevien hankkeiden kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio pyrkii hallintoneuvostossa toimiessaan varmistamaan koordinoinnin yhteisyritysten toimien ja unionin rahoitusohjelmien asianomaisten toimien välillä, jotta voidaan edistää synergioita ja täydentävyyttä tutkimusyhteistyöhön kuuluvia painotuksia määritettäessä.

Komissio pyrkii hallintoneuvostossa toimiessaan varmistamaan koordinoinnin yhteisyritysten toimien ja unionin rahoitusohjelmien asianomaisten toimien välillä, jotta voidaan edistää synergioita ja täydentävyyttä
  ja välttää päällekkäisyyksiä
  tutkimusyhteistyöhön kuuluvia painotuksia määritettäessä.
  Komissio varmistaa, että yhteisyrityksillä on asianmukainen toimeksianto, toimintaohjeet ja tehokkaat mekanismit, joilla ohjataan, hallinnoidaan ja toteutetaan synergioita tutkimusyhteistyön aiheiden ja tuloksena olevien hankkeiden kanssa.

ja välttää päällekkäisyyksiä

Komissio varmistaa, että yhteisyrityksillä on asianmukainen toimeksianto, toimintaohjeet ja tehokkaat mekanismit, joilla ohjataan, hallinnoidaan ja toteutetaan synergioita tutkimusyhteistyön aiheiden ja tuloksena olevien hankkeiden kanssa.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – a alakohta

16 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | varmistaa yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointiohjelman ja yksittäisten toimien edistymisen tiivis ja oikea-aikainen seuranta suhteessa
  komission
  painopisteisiin ja strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen, että yhteisyritys saavuttaa tavoitteensa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

varmistaa yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointiohjelman ja yksittäisten toimien edistymisen tiivis ja oikea-aikainen seuranta suhteessa
  komission
  painopisteisiin ja strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen, että yhteisyritys saavuttaa tavoitteensa;

komission

| a) | toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhteisyrityksen yleisten, erityisten ja toiminnallisten tavoitteiden täytäntöönpano, arvioida niiden tehoa ja vaikuttavuutta,
  varmistaa yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointiohjelman ja yksittäisten toimien edistymisen tiivis ja oikea-aikainen seuranta suhteessa
  unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen
  painopisteisiin ja strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen, että yhteisyritys saavuttaa tavoitteensa; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhteisyrityksen yleisten, erityisten ja toiminnallisten tavoitteiden täytäntöönpano, arvioida niiden tehoa ja vaikuttavuutta,
  varmistaa yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointiohjelman ja yksittäisten toimien edistymisen tiivis ja oikea-aikainen seuranta suhteessa
  unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen
  painopisteisiin ja strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen, että yhteisyritys saavuttaa tavoitteensa;

toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhteisyrityksen yleisten, erityisten ja toiminnallisten tavoitteiden täytäntöönpano, arvioida niiden tehoa ja vaikuttavuutta,

unionin yleisten tavoitteiden ja politiikkojen

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – b alakohta

16 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | arvioida, hyväksyä tai hylätä osakkuushakemukset 7 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

arvioida, hyväksyä tai hylätä osakkuushakemukset 7 artiklan mukaisesti;

| b) | arvioida, hyväksyä tai hylätä osakkuushakemukset 7 artiklan mukaisesti
  ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat
  ; |
| --- | --- |

b)

arvioida, hyväksyä tai hylätä osakkuushakemukset 7 artiklan mukaisesti
  ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat
  ;

ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – c alakohta

16 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | arvioida, hyväksyä tai hylätä mahdolliset rahoituskumppanihakemukset 9 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

arvioida, hyväksyä tai hylätä mahdolliset rahoituskumppanihakemukset 9 artiklan mukaisesti;

| c) | arvioida, hyväksyä tai hylätä mahdolliset rahoituskumppanihakemukset 9 artiklan mukaisesti
  ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat
  ; |
| --- | --- |

c)

arvioida, hyväksyä tai hylätä mahdolliset rahoituskumppanihakemukset 9 artiklan mukaisesti
  ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat
  ;

ottaen huomioon 19 artiklan mukaisen tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunnon ja mahdolliset eturistiriidat

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – i alakohta

16 artikla – 2 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | nimittää tai erottaa
  toimitusjohtaja
  , jatkaa hänen toimikauttaan, opastaa häntä ja valvoa hänen suoriutumistaan tehtävistään; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

nimittää tai erottaa
  toimitusjohtaja
  , jatkaa hänen toimikauttaan, opastaa häntä ja valvoa hänen suoriutumistaan tehtävistään;

toimitusjohtaja

| i) | nimittää
  toimitusjohtaja avoimen ja läpinäkyvän menettelyn perusteella
  tai erottaa
  hänet
  , jatkaa hänen toimikauttaan, opastaa häntä ja valvoa hänen suoriutumistaan tehtävistään
  17 artiklan mukaisesti, myös määrittämällä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita toimitusjohtajan suoriutumisen arvioimiseksi
  ; |
| --- | --- |

i)

nimittää
  toimitusjohtaja avoimen ja läpinäkyvän menettelyn perusteella
  tai erottaa
  hänet
  , jatkaa hänen toimikauttaan, opastaa häntä ja valvoa hänen suoriutumistaan tehtävistään
  17 artiklan mukaisesti, myös määrittämällä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita toimitusjohtajan suoriutumisen arvioimiseksi
  ;

toimitusjohtaja avoimen ja läpinäkyvän menettelyn perusteella

hänet

17 artiklan mukaisesti, myös määrittämällä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita toimitusjohtajan suoriutumisen arvioimiseksi

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – j alakohta

16 artikla – 2 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | hyväksyä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma aloitteen alussa ja muuttaa sitä tarvittaessa koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelman keston ajan. Strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa määritellään kumppanuuden aiottu vaikutus, kaavailtu toimintakokonaisuus, mitattavissa olevat odotetut tulokset, resurssit, tuotokset ja välitavoitteet määritellyn ajan kuluessa. Siinä määritellään myös muut eurooppalaiset kumppanuudet, joiden kanssa yhteisyritys aloittaa virallisen ja säännöllisen yhteistyön, sekä mahdollisuudet synergioihin yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen välillä osallistujavaltioiden tai valtioiden edustajien ryhmän saamien tietojen perusteella ja mahdollisuudet synergioihin muiden unionin ohjelmien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j)

hyväksyä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma aloitteen alussa ja muuttaa sitä tarvittaessa koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelman keston ajan. Strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa määritellään kumppanuuden aiottu vaikutus, kaavailtu toimintakokonaisuus, mitattavissa olevat odotetut tulokset, resurssit, tuotokset ja välitavoitteet määritellyn ajan kuluessa. Siinä määritellään myös muut eurooppalaiset kumppanuudet, joiden kanssa yhteisyritys aloittaa virallisen ja säännöllisen yhteistyön, sekä mahdollisuudet synergioihin yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen välillä osallistujavaltioiden tai valtioiden edustajien ryhmän saamien tietojen perusteella ja mahdollisuudet synergioihin muiden unionin ohjelmien kanssa;

| j) | hyväksyä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma aloitteen alussa, ja muuttaa sitä tarvittaessa koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelman keston ajan
  sen palautteen perusteella, jota se saa kaikilta kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt
  . Strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa määritellään kumppanuuden aiottu vaikutus, kaavailtu toimintakokonaisuus, mitattavissa olevat odotetut tulokset, resurssit, tuotokset ja välitavoitteet määritellyn ajan kuluessa. Siinä määritellään myös muut eurooppalaiset kumppanuudet, joiden kanssa yhteisyritys aloittaa virallisen ja säännöllisen yhteistyön, sekä mahdollisuudet synergioihin yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen välillä osallistujavaltioiden tai valtioiden edustajien ryhmän saamien tietojen perusteella ja
  komission antamien suuntaviivojen mukaisesti
  mahdollisuudet synergioihin muiden unionin ohjelmien
  ja politiikkojen
  kanssa
  , mukaan lukien Euroopan osaamisohjelmassa suunnitellut toimet
  ; |
| --- | --- |

j)

hyväksyä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma aloitteen alussa, ja muuttaa sitä tarvittaessa koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelman keston ajan
  sen palautteen perusteella, jota se saa kaikilta kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt
  . Strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa määritellään kumppanuuden aiottu vaikutus, kaavailtu toimintakokonaisuus, mitattavissa olevat odotetut tulokset, resurssit, tuotokset ja välitavoitteet määritellyn ajan kuluessa. Siinä määritellään myös muut eurooppalaiset kumppanuudet, joiden kanssa yhteisyritys aloittaa virallisen ja säännöllisen yhteistyön, sekä mahdollisuudet synergioihin yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen välillä osallistujavaltioiden tai valtioiden edustajien ryhmän saamien tietojen perusteella ja
  komission antamien suuntaviivojen mukaisesti
  mahdollisuudet synergioihin muiden unionin ohjelmien
  ja politiikkojen
  kanssa
  , mukaan lukien Euroopan osaamisohjelmassa suunnitellut toimet
  ;

sen palautteen perusteella, jota se saa kaikilta kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt

komission antamien suuntaviivojen mukaisesti

ja politiikkojen

, mukaan lukien Euroopan osaamisohjelmassa suunnitellut toimet

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – k alakohta

16 artikla – 2 kohta – k alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| k) | hyväksyä toimitusjohtajan ehdottama työohjelma ja vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien hallinnolliset toimet, ehdotuspyyntöjen sisältö, yhteisten ehdotuspyyntöjen kohteena olevat tutkimusalat ja yhteistyö muiden kumppanien kanssa, ehdotuspyyntöjen aihekohtainen sovellettava rahoitusosuus sekä asiaan liittyvät ehdotuksenjättö-, arviointi-, valinta-, rahoituksenmyöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt kiinnittäen erityistä huomiota palautteeseen politiikan vaatimusten näkökulmasta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k)

hyväksyä toimitusjohtajan ehdottama työohjelma ja vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien hallinnolliset toimet, ehdotuspyyntöjen sisältö, yhteisten ehdotuspyyntöjen kohteena olevat tutkimusalat ja yhteistyö muiden kumppanien kanssa, ehdotuspyyntöjen aihekohtainen sovellettava rahoitusosuus sekä asiaan liittyvät ehdotuksenjättö-, arviointi-, valinta-, rahoituksenmyöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt kiinnittäen erityistä huomiota palautteeseen politiikan vaatimusten näkökulmasta;

| k) | hyväksyä toimitusjohtajan ehdottama työohjelma ja vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien hallinnolliset toimet, ehdotuspyyntöjen sisältö
  , jonka osalta varmistetaan huolellisesti, että osa avoimista ehdotuspyynnöistä kattaa myös alhaisemman teknologisen valmiuden tason, perusteet sukupuolten tasapuoliseen edustukseen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen perustuvan osallistumisen edistämiseksi,
  yhteisten ehdotuspyyntöjen kohteena olevat tutkimusalat ja yhteistyö muiden kumppanien
  kanssa ja synergiat muiden unionin ohjelmien
  kanssa, ehdotuspyyntöjen aihekohtainen sovellettava rahoitusosuus sekä asiaan liittyvät ehdotuksenjättö-, arviointi-, valinta-, rahoituksenmyöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt
  , mukaan lukien erityiset menettelyt eturistiriitojen tunnistamiseksi ja välttämiseksi, ja
  kiinnittäen erityistä huomiota palautteeseen politiikan vaatimusten näkökulmasta; |
| --- | --- |

k)

hyväksyä toimitusjohtajan ehdottama työohjelma ja vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien hallinnolliset toimet, ehdotuspyyntöjen sisältö
  , jonka osalta varmistetaan huolellisesti, että osa avoimista ehdotuspyynnöistä kattaa myös alhaisemman teknologisen valmiuden tason, perusteet sukupuolten tasapuoliseen edustukseen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen perustuvan osallistumisen edistämiseksi,
  yhteisten ehdotuspyyntöjen kohteena olevat tutkimusalat ja yhteistyö muiden kumppanien
  kanssa ja synergiat muiden unionin ohjelmien
  kanssa, ehdotuspyyntöjen aihekohtainen sovellettava rahoitusosuus sekä asiaan liittyvät ehdotuksenjättö-, arviointi-, valinta-, rahoituksenmyöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt
  , mukaan lukien erityiset menettelyt eturistiriitojen tunnistamiseksi ja välttämiseksi, ja
  kiinnittäen erityistä huomiota palautteeseen politiikan vaatimusten näkökulmasta;

, jonka osalta varmistetaan huolellisesti, että osa avoimista ehdotuspyynnöistä kattaa myös alhaisemman teknologisen valmiuden tason, perusteet sukupuolten tasapuoliseen edustukseen ja maantieteelliseen monimuotoisuuteen perustuvan osallistumisen edistämiseksi,

kanssa ja synergiat muiden unionin ohjelmien

, mukaan lukien erityiset menettelyt eturistiriitojen tunnistamiseksi ja välttämiseksi, ja

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – k a alakohta (uusi)

16 artikla – 2 kohta – k a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | k a) | tukea yhteisyritysten toiminnan näkyvyyttä ja avoimuutta ja hyväksyä toimenpiteitä uusien tulokkaiden, erityisesti pk-yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseksi yhteisyritysten toimintaan ja toimiin ja samalla varmistaa, että suuri yleisö ja kansalaisjärjestöt valvovat niitä tehokkaasti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

k a)

k a)

tukea yhteisyritysten toiminnan näkyvyyttä ja avoimuutta ja hyväksyä toimenpiteitä uusien tulokkaiden, erityisesti pk-yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseksi yhteisyritysten toimintaan ja toimiin ja samalla varmistaa, että suuri yleisö ja kansalaisjärjestöt valvovat niitä tehokkaasti;

tukea yhteisyritysten toiminnan näkyvyyttä ja avoimuutta ja hyväksyä toimenpiteitä uusien tulokkaiden, erityisesti pk-yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseksi yhteisyritysten toimintaan ja toimiin ja samalla varmistaa, että suuri yleisö ja kansalaisjärjestöt valvovat niitä tehokkaasti;

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – m a alakohta (uusi)

16 artikla – 2 kohta – m a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | m a) | toteuttaa asianmukaisia ja korjaavia toimenpiteitä komission 171 artiklan säännösten mukaisesti tekemän väliarvioinnin tulosten ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittaman vuotuisen tarkastuksen tulosten perusteella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

m a)

m a)

toteuttaa asianmukaisia ja korjaavia toimenpiteitä komission 171 artiklan säännösten mukaisesti tekemän väliarvioinnin tulosten ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittaman vuotuisen tarkastuksen tulosten perusteella;

toteuttaa asianmukaisia ja korjaavia toimenpiteitä komission 171 artiklan säännösten mukaisesti tekemän väliarvioinnin tulosten ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittaman vuotuisen tarkastuksen tulosten perusteella;

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – n alakohta

16 artikla – 2 kohta – n alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| n) | arvioida konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, mukaan lukien vastaavat menot ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa yhteisiin ehdotuspyyntöihin osoitetut määrärahat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

n)

arvioida konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, mukaan lukien vastaavat menot ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa yhteisiin ehdotuspyyntöihin osoitetut määrärahat;

| n) | arvioida
  ja vahvistaa
  konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, mukaan lukien vastaavat menot ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa yhteisiin ehdotuspyyntöihin osoitetut määrärahat; |
| --- | --- |

n)

arvioida
  ja vahvistaa
  konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, mukaan lukien vastaavat menot ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa yhteisiin ehdotuspyyntöihin osoitetut määrärahat;

ja vahvistaa

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – s alakohta

2 artikla – 2 kohta – s alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| s) | hyväksyä luettelo rahoitettaviksi valituista toimista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

s)

hyväksyä luettelo rahoitettaviksi valituista toimista;

| s) | hyväksyä luettelo rahoitettaviksi valituista toimista
  tarvittaessa tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan
  ; |
| --- | --- |

s)

hyväksyä luettelo rahoitettaviksi valituista toimista
  tarvittaessa tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan
  ;

tarvittaessa tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – u alakohta

16 artikla – 2 kohta – u alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| u) | hyväksyä säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä yhteisyrityksiin tai harjoittelijoiden käyttämisestä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

u)

hyväksyä säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä yhteisyrityksiin tai harjoittelijoiden käyttämisestä;

| u) | hyväksyä säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä yhteisyrityksiin
  , myös heille maksettavasta korvauksesta,
  tai harjoittelijoiden käyttämisestä; |
| --- | --- |

u)

hyväksyä säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä yhteisyrityksiin
  , myös heille maksettavasta korvauksesta,
  tai harjoittelijoiden käyttämisestä;

, myös heille maksettavasta korvauksesta,

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – w alakohta

16 artikla – 2 kohta – w alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| w) | toimittaa komissiolle tarvittaessa
  kaikki
  tämän asetuksen muuttamista koskevat
  yhteisyrityksen osakkaiden
  pyynnöt; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

w)

toimittaa komissiolle tarvittaessa
  kaikki
  tämän asetuksen muuttamista koskevat
  yhteisyrityksen osakkaiden
  pyynnöt;

kaikki

yhteisyrityksen osakkaiden

| w) | kerätä ja
  toimittaa komissiolle tarvittaessa
  mahdolliset
  tämän asetuksen muuttamista koskevat pyynnöt; |
| --- | --- |

w)

kerätä ja
  toimittaa komissiolle tarvittaessa
  mahdolliset
  tämän asetuksen muuttamista koskevat pyynnöt;

kerätä ja

mahdolliset

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – y alakohta

16 artikla – 2 kohta – y alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| y) | hyväksyä vuoden 
  2022 loppuun mennessä
  suunnitelma Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle myönnetyn rahoituksen asteittaisesta lopettamisesta toimitusjohtajan suosituksesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

y)

hyväksyä vuoden 
  2022 loppuun mennessä
  suunnitelma Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle myönnetyn rahoituksen asteittaisesta lopettamisesta toimitusjohtajan suosituksesta;

2022 loppuun mennessä

| y) | hyväksyä
  viimeistään
  vuoden
  kuluttua Horisontti Eurooppa -asetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarvioinnin jälkeen ja viimeistään vuonna 2025
  suunnitelma Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle myönnetyn rahoituksen asteittaisesta lopettamisesta toimitusjohtajan suosituksesta; |
| --- | --- |

y)

hyväksyä
  viimeistään
  vuoden
  kuluttua Horisontti Eurooppa -asetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarvioinnin jälkeen ja viimeistään vuonna 2025
  suunnitelma Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle myönnetyn rahoituksen asteittaisesta lopettamisesta toimitusjohtajan suosituksesta;

viimeistään

kuluttua Horisontti Eurooppa -asetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väliarvioinnin jälkeen ja viimeistään vuonna 2025

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden
  ja
  pätevyyden perusteella komission esittämästä ehdokasluettelosta noudattaen avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä, jossa huomioidaan myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaate. | 1.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden, pätevyyden
  ja asiaan liittyvän kokemuksen
  perusteella komission esittämästä ehdokasluettelosta noudattaen avointa ja läpinäkyvää
  kiinnostuksenilmaisupyyntöä ja sen jälkeistä
  valintamenettelyä, jossa huomioidaan myös
  huippuosaamisen,
  sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  ja maantieteellisen moninaisuuden
  periaate. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden
  ja
  pätevyyden perusteella komission esittämästä ehdokasluettelosta noudattaen avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä, jossa huomioidaan myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaate.

1.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden, pätevyyden
  ja asiaan liittyvän kokemuksen
  perusteella komission esittämästä ehdokasluettelosta noudattaen avointa ja läpinäkyvää
  kiinnostuksenilmaisupyyntöä ja sen jälkeistä
  valintamenettelyä, jossa huomioidaan myös
  huippuosaamisen,
  sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  ja maantieteellisen moninaisuuden
  periaate.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio esittää luettelon toimitusjohtajaehdokkaista kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät yhteisymmärryksessä edustajansa sekä hallintoneuvostoa edustavan tarkkailijan. | 2.   Komissio esittää luettelon toimitusjohtajaehdokkaista kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia.
  Ehdokasluettelossa on oltava vähintään 50 prosenttia ehdokkaita eri sukupuolesta. Komissio pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen.
  Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät yhteisymmärryksessä edustajansa sekä hallintoneuvostoa edustavan tarkkailijan. |
| | Komissio suorittaa valintamenettelyn tiukimpia avoimuutta koskevia vaatimuksia noudattaen muun muassa ilmoittamalla ehdokkaille selkeän aikataulun ja antamalla heille asiaankuuluvat tiedot sekä julkistamalla ehdokasluettelon ja lopputulokset kunkin yhteisyrityksen osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio esittää luettelon toimitusjohtajaehdokkaista kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia. Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät yhteisymmärryksessä edustajansa sekä hallintoneuvostoa edustavan tarkkailijan.

2.   Komissio esittää luettelon toimitusjohtajaehdokkaista kuultuaan yhteisyrityksen muita osakkaita kuin unionia.
  Ehdokasluettelossa on oltava vähintään 50 prosenttia ehdokkaita eri sukupuolesta. Komissio pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen.
  Tätä varten yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni nimittävät yhteisymmärryksessä edustajansa sekä hallintoneuvostoa edustavan tarkkailijan.

Komissio suorittaa valintamenettelyn tiukimpia avoimuutta koskevia vaatimuksia noudattaen muun muassa ilmoittamalla ehdokkaille selkeän aikataulun ja antamalla heille asiaankuuluvat tiedot sekä julkistamalla ehdokasluettelon ja lopputulokset kunkin yhteisyrityksen osalta.

Komissio suorittaa valintamenettelyn tiukimpia avoimuutta koskevia vaatimuksia noudattaen muun muassa ilmoittamalla ehdokkaille selkeän aikataulun ja antamalla heille asiaankuuluvat tiedot sekä julkistamalla ehdokasluettelon ja lopputulokset kunkin yhteisyrityksen osalta.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 a kohta (uusi)

17 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Valitun toimitusjohtajan on ennen nimittämistä allekirjoitettava ilmoitus eturistiriidattomuudesta sekä taloudellisia sidonnaisuuksia koskeva ilmoitus, jossa mainitaan vähintään hänen työtehtävänsä viiden vuoden ajalta ennen tehtävään ryhtymistä yhteisyrityksessä sekä hänen jäsenyytensä kyseisenä aikana yritysten, valtiosta riippumattomien järjestöjen, yhdistysten tai muiden oikeushenkilöinä olemassa olevien elinten hallituksissa tai komiteoissa. Sekä ilmoitus eturistiriidattomuudesta että taloudellisia sidonnaisuuksia koskeva ilmoitus on asetettava helposti saataville yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Valitun toimitusjohtajan on ennen nimittämistä allekirjoitettava ilmoitus eturistiriidattomuudesta sekä taloudellisia sidonnaisuuksia koskeva ilmoitus, jossa mainitaan vähintään hänen työtehtävänsä viiden vuoden ajalta ennen tehtävään ryhtymistä yhteisyrityksessä sekä hänen jäsenyytensä kyseisenä aikana yritysten, valtiosta riippumattomien järjestöjen, yhdistysten tai muiden oikeushenkilöinä olemassa olevien elinten hallituksissa tai komiteoissa. Sekä ilmoitus eturistiriidattomuudesta että taloudellisia sidonnaisuuksia koskeva ilmoitus on asetettava helposti saataville yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 4 kohta

17 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Toimitusjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikauden päättyessä komissio laatii muita osakkaita kuin unionia kuultuaan arvion tavasta, jolla toimitusjohtaja on hoitanut tehtäviään, sekä yhteisyrityksen tulevista tehtävistä ja haasteista. | 4.   Toimitusjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikauden päättyessä komissio laatii muita osakkaita kuin unionia kuultuaan arvion tavasta, jolla toimitusjohtaja on hoitanut tehtäviään, sekä yhteisyrityksen tulevista tehtävistä ja haasteista
  , myös arvioimalla 16 artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettuja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Toimitusjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikauden päättyessä komissio laatii muita osakkaita kuin unionia kuultuaan arvion tavasta, jolla toimitusjohtaja on hoitanut tehtäviään, sekä yhteisyrityksen tulevista tehtävistä ja haasteista.

4.   Toimitusjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikauden päättyessä komissio laatii muita osakkaita kuin unionia kuultuaan arvion tavasta, jolla toimitusjohtaja on hoitanut tehtäviään, sekä yhteisyrityksen tulevista tehtävistä ja haasteista
  , myös arvioimalla 16 artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettuja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita
  .

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – c alakohta

18 artikla – 4 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | laatia ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi yhteisyrityksen työohjelma ja sitä vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

laatia ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi yhteisyrityksen työohjelma ja sitä vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamiseksi;

| c) | laatia ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi yhteisyrityksen työohjelma
  , joka perustuu palautteeseen, jota se saa kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt,
  ja sitä vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

c)

laatia ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi yhteisyrityksen työohjelma
  , joka perustuu palautteeseen, jota se saa kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt,
  ja sitä vastaavat menoarviot strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamiseksi;

, joka perustuu palautteeseen, jota se saa kumppaneilta, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat kansalaisjärjestöt,

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – f a alakohta (uusi)

18 artikla – 4 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | seurata uusien tulokkaiden, etenkin pk-yritysten, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden sekä kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

seurata uusien tulokkaiden, etenkin pk-yritysten, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden sekä kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista;

seurata uusien tulokkaiden, etenkin pk-yritysten, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden sekä kansalaisjärjestöjen, houkuttelemiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista;

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – n alakohta

18 artikla – 4 kohta – n alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| n) | toteuttaa yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

n)

toteuttaa yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa;

| n) | laatia ja
  toteuttaa
  kansalaiset ja pk-yrityksen huomioon ottavaa
  yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa; |
| --- | --- |

n)

laatia ja
  toteuttaa
  kansalaiset ja pk-yrityksen huomioon ottavaa
  yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa;

laatia ja

kansalaiset ja pk-yrityksen huomioon ottavaa

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta – q alakohta

18 artikla – 4 kohta – q alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| q) | suojata unionin taloudellisia etuja petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

q)

suojata unionin taloudellisia etuja petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;

| q) | suojata unionin
  ja muiden osakkaiden kuin unionin
  taloudellisia etuja petoksia
  , eturistiriitoja
  , lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia; |
| --- | --- |

q)

suojata unionin
  ja muiden osakkaiden kuin unionin
  taloudellisia etuja petoksia
  , eturistiriitoja
  , lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;

ja muiden osakkaiden kuin unionin

, eturistiriitoja

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 6 kohta – b alakohta

18 artikla – 6 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | hallinnoida yhteisyrityksen työohjelman täytäntöönpanoa koko täytäntöönpanosyklin ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

hallinnoida yhteisyrityksen työohjelman täytäntöönpanoa koko täytäntöönpanosyklin ajan;

| b) | hallinnoida yhteisyrityksen työohjelman täytäntöönpanoa koko täytäntöönpanosyklin ajan
  ja varmistaa, että työohjelma ja siihen tehdyt muutokset julkaistaan
  ; |
| --- | --- |

b)

hallinnoida yhteisyrityksen työohjelman täytäntöönpanoa koko täytäntöönpanosyklin ajan
  ja varmistaa, että työohjelma ja siihen tehdyt muutokset julkaistaan
  ;

ja varmistaa, että työohjelma ja siihen tehdyt muutokset julkaistaan

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 6 kohta – c alakohta

18 artikla – 6 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tarjota yhteisyrityksen osakkaille ja elimille kaikki asiaankuuluva tieto ja tuki, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

tarjota yhteisyrityksen osakkaille ja elimille kaikki asiaankuuluva tieto ja tuki, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi;

| c) | tarjota yhteisyrityksen osakkaille ja elimille
  ajoissa
  kaikki asiaankuuluva tieto ja tuki, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarjota yhteisyrityksen osakkaille ja elimille
  ajoissa
  kaikki asiaankuuluva tieto ja tuki, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi;

ajoissa

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisyritysten on pyydettävä riippumatonta tieteellistä neuvontaa: | 1.   
  Ellei tämän asetuksen toisessa osassa muuta säädetä,
  yhteisyritysten on pyydettävä riippumatonta tieteellistä neuvontaa
  tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä, jonka yhteisyritys perustaa tämän asetuksen toisessa osassa vahvistettujen asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Yhteisyritykset voivat tarvittaessa pyytää tilapäistä ulkopuolista riippumatonta asiantuntija-apua erityiskysymyksissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhteisyritysten on pyydettävä riippumatonta tieteellistä neuvontaa:

1.   
  Ellei tämän asetuksen toisessa osassa muuta säädetä,
  yhteisyritysten on pyydettävä riippumatonta tieteellistä neuvontaa
  tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä, jonka yhteisyritys perustaa tämän asetuksen toisessa osassa vahvistettujen asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Yhteisyritykset voivat tarvittaessa pyytää tilapäistä ulkopuolista riippumatonta asiantuntija-apua erityiskysymyksissä.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä, jonka yhteisyritys perustaa toisessa osassa vahvistettujen säännösten mukaisesti, tai sen jäseniltä, jollei tämän artiklan säännöksistä muuta johdu; ja/tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä, jonka yhteisyritys perustaa toisessa osassa vahvistettujen säännösten mukaisesti, tai sen jäseniltä, jollei tämän artiklan säännöksistä muuta johdu; ja/tai

tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä, jonka yhteisyritys perustaa toisessa osassa vahvistettujen säännösten mukaisesti, tai sen jäseniltä, jollei tämän artiklan säännöksistä muuta johdu; ja/tai

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

19 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi tapauskohtaisesti pyytää neuvoa erityiskysymyksissä ulkopuolisilta asiantuntijoilta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi tapauskohtaisesti pyytää neuvoa erityiskysymyksissä ulkopuolisilta asiantuntijoilta.

yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi tapauskohtaisesti pyytää neuvoa erityiskysymyksissä ulkopuolisilta asiantuntijoilta.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

19 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni voivat hoitaa osan tieteelliseen neuvontaan liittyvistä tehtävistä edellyttäen, että eturistiriitoja ei ole. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni voivat hoitaa osan tieteelliseen neuvontaan liittyvistä tehtävistä edellyttäen, että eturistiriitoja ei ole.

Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni voivat hoitaa osan tieteelliseen neuvontaan liittyvistä tehtävistä edellyttäen, että eturistiriitoja ei ole.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten asiantuntijoiden on oltava tasapuolisesti edustettuina yhteisyrityksen toimissa, myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta. Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys ja asiantuntemus, myös tekniikan alalta, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteelliseen tietoon perustuvia suosituksia ottaen myös huomioon suositusten sosioekonomiset vaikutukset ja yhteisyrityksen tavoitteet. | 2.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten asiantuntijoiden on oltava tasapuolisesti edustettuina yhteisyrityksen toimissa, myös
  huippuosaamisen,
  sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  ja maantieteellisen monimuotoisuuden
  osalta. Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys ja asiantuntemus, myös tekniikan alalta, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteelliseen tietoon perustuvia suosituksia ottaen myös huomioon suositusten
  ilmasto- ja ympäristövaikutukset sekä
  sosioekonomiset vaikutukset
  , myös vaikutukset kilpailukykyyn ja teknologiseen suvereniteettiin,
  ja yhteisyrityksen tavoitteet
  sekä yhteisyrityksen laatiman tutkimuksen vaikutukset sukupuoleen liittyviin kysymyksiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten asiantuntijoiden on oltava tasapuolisesti edustettuina yhteisyrityksen toimissa, myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta. Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys ja asiantuntemus, myös tekniikan alalta, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteelliseen tietoon perustuvia suosituksia ottaen myös huomioon suositusten sosioekonomiset vaikutukset ja yhteisyrityksen tavoitteet.

2.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten asiantuntijoiden on oltava tasapuolisesti edustettuina yhteisyrityksen toimissa, myös
  huippuosaamisen,
  sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  ja maantieteellisen monimuotoisuuden
  osalta. Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys ja asiantuntemus, myös tekniikan alalta, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteelliseen tietoon perustuvia suosituksia ottaen myös huomioon suositusten
  ilmasto- ja ympäristövaikutukset sekä
  sosioekonomiset vaikutukset
  , myös vaikutukset kilpailukykyyn ja teknologiseen suvereniteettiin,
  ja yhteisyrityksen tavoitteet
  sekä yhteisyrityksen laatiman tutkimuksen vaikutukset sukupuoleen liittyviin kysymyksiin
  .

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta

19 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja menettelyn yhteisyrityksen tieteellisen neuvoa-antavan elimen kokoonpanon valintaa varten ja nimittää sen jäsenet
  . Hallintoneuvosto ottaa tarvittaessa huomioon valtioiden edustajien ryhmän ehdottamat mahdolliset ehdokkaat. | 4.   Hallintoneuvosto vahvistaa
  avointen ja läpinäkyvien kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella
  erityiset arviointiperusteet ja menettelyn yhteisyrityksen tieteellisen neuvoa-antavan elimen kokoonpanon valintaa varten ja nimittää sen jäsenet
  korkeintaan neljän vuoden kaudeksi, joka voidaan uusia kerran
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja menettelyn yhteisyrityksen tieteellisen neuvoa-antavan elimen kokoonpanon valintaa varten ja nimittää sen jäsenet
  . Hallintoneuvosto ottaa tarvittaessa huomioon valtioiden edustajien ryhmän ehdottamat mahdolliset ehdokkaat.

4.   Hallintoneuvosto vahvistaa
  avointen ja läpinäkyvien kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella
  erityiset arviointiperusteet ja menettelyn yhteisyrityksen tieteellisen neuvoa-antavan elimen kokoonpanon valintaa varten ja nimittää sen jäsenet
  korkeintaan neljän vuoden kaudeksi, joka voidaan uusia kerran
  .

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 6 kohta

19 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Tieteellinen neuvoa-antava elin kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa, ja puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle. Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. Tieteellinen neuvoa-antava elin vahvistaa oman työjärjestyksensä. | 6.   Tieteellinen neuvoa-antava elin kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa, ja puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle. Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. Tieteellinen neuvoa-antava elin vahvistaa oman työjärjestyksensä
  , mukaan lukien toimenpiteet, joilla vältetään mahdolliset eturistiriidat päätöksentekoprosessissa
  .
  Kokousten esityslista, osallistujat ja pöytäkirjat on julkaistava hyvissä ajoin yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Tieteellinen neuvoa-antava elin kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa, ja puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle. Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. Tieteellinen neuvoa-antava elin vahvistaa oman työjärjestyksensä.

6.   Tieteellinen neuvoa-antava elin kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa, ja puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle. Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. Tieteellinen neuvoa-antava elin vahvistaa oman työjärjestyksensä
  , mukaan lukien toimenpiteet, joilla vältetään mahdolliset eturistiriidat päätöksentekoprosessissa
  .
  Kokousten esityslista, osallistujat ja pöytäkirjat on julkaistava hyvissä ajoin yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta – a alakohta

19 artikla – 7 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | antaa neuvoja
  työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

antaa neuvoja
  työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun mukaisesti;

työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja

| a) | antaa neuvoja
  strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja asiaa koskevissa työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

antaa neuvoja
  strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja asiaa koskevissa työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun mukaisesti;

strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja asiaa koskevissa työohjelmissa käsiteltävistä tieteellisistä painopisteistä

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta – d alakohta

19 artikla – 7 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tarjota hallintoneuvoston pyytämiä riippumattomia neuvoja ja tieteellisiä analyyseja erityisistä kysymyksistä, erityisesti lähialojen kehityssuunnista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tarjota hallintoneuvoston pyytämiä riippumattomia neuvoja ja tieteellisiä analyyseja erityisistä kysymyksistä, erityisesti lähialojen kehityssuunnista;

| d) | tarjota hallintoneuvoston pyytämiä riippumattomia neuvoja ja tieteellisiä analyyseja erityisistä kysymyksistä, erityisesti lähialojen kehityssuunnista
  sekä yhteisyrityksen toiminnan mahdollisista vaikutuksista ympäristöön, yhteiskuntaan ja ilmastoon
  ; |
| --- | --- |

d)

tarjota hallintoneuvoston pyytämiä riippumattomia neuvoja ja tieteellisiä analyyseja erityisistä kysymyksistä, erityisesti lähialojen kehityssuunnista
  sekä yhteisyrityksen toiminnan mahdollisista vaikutuksista ympäristöön, yhteiskuntaan ja ilmastoon
  ;

sekä yhteisyrityksen toiminnan mahdollisista vaikutuksista ympäristöön, yhteiskuntaan ja ilmastoon

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta – f a alakohta (uusi)

19 artikla – 7 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | arvioida mahdollisten liitännäisosakkaiden ja rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa niiden suhteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

arvioida mahdollisten liitännäisosakkaiden ja rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa niiden suhteen;

arvioida mahdollisten liitännäisosakkaiden ja rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa niiden suhteen;

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 8 kohta

19 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen kunkin kokouksen jälkeen sen puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle kertomuksen, jossa esitetään kyseisen elimen ja sen jäsenten lausunnot kokouksessa käsitellyistä asioista. | 8.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen kunkin kokouksen jälkeen sen puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle kertomuksen, jossa esitetään kyseisen elimen ja sen jäsenten lausunnot kokouksessa käsitellyistä asioista.
  Kertomus on siinä laajuudessa kuin on mahdollista julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen kunkin kokouksen jälkeen sen puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle kertomuksen, jossa esitetään kyseisen elimen ja sen jäsenten lausunnot kokouksessa käsitellyistä asioista.

8.   Tieteellisen neuvoa-antavan elimen kunkin kokouksen jälkeen sen puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle kertomuksen, jossa esitetään kyseisen elimen ja sen jäsenten lausunnot kokouksessa käsitellyistä asioista.
  Kertomus on siinä laajuudessa kuin on mahdollista julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 9 a kohta (uusi)

19 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Hallintoneuvoston on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle sen antamien suositusten tai ehdotusten johdosta toteutetuista toimista, tai perusteltava, jos niiden johdosta ei toteuteta toimia, ja julkaistava nämä toimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.
     
  Hallintoneuvoston on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle sen antamien suositusten tai ehdotusten johdosta toteutetuista toimista, tai perusteltava, jos niiden johdosta ei toteuteta toimia, ja julkaistava nämä toimet.

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 5 kohta

20 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin liittovaltio- tai alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia ja yhteisyritysten muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin. | 5.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin liittovaltio- tai alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten
  ja toimialojen
  yhdistysten edustajia
  , kansalaisjärjestöjen edustajia
  ja yhteisyritysten muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin liittovaltio- tai alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia ja yhteisyritysten muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin.

5.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin liittovaltio- tai alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten
  ja toimialojen
  yhdistysten edustajia
  , kansalaisjärjestöjen edustajia
  ja yhteisyritysten muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin.

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 6 kohta

20 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Valtioiden edustajien ryhmän kokousten esityslistat jaetaan riittävän ajoissa, jotta varmistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosioituneen maan asianmukainen edustus. Esityslista jaetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi. | 6.   Valtioiden edustajien ryhmän kokousten esityslistat jaetaan riittävän ajoissa, jotta varmistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosioituneen maan asianmukainen edustus. Esityslista jaetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi
  hyvissä ajoin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Valtioiden edustajien ryhmän kokousten esityslistat jaetaan riittävän ajoissa, jotta varmistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosioituneen maan asianmukainen edustus. Esityslista jaetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi.

6.   Valtioiden edustajien ryhmän kokousten esityslistat jaetaan riittävän ajoissa, jotta varmistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosioituneen maan asianmukainen edustus. Esityslista jaetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi
  hyvissä ajoin
  .

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 7 kohta – b alakohta

20 artikla – 7 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | strategisten suuntaviivojen päivittäminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun ja muiden unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

strategisten suuntaviivojen päivittäminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun ja muiden unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden mukaisesti;

| b) | strategisten suuntaviivojen päivittäminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun
  , yleisten unionin politiikkojen
  ja
  tavoitteiden sekä
  muiden unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

strategisten suuntaviivojen päivittäminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnittelun
  , yleisten unionin politiikkojen
  ja
  tavoitteiden sekä
  muiden unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden mukaisesti;

, yleisten unionin politiikkojen

tavoitteiden sekä

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 7 kohta – e alakohta

20 artikla – 7 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | pk-yritysten osallistuminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

pk-yritysten osallistuminen.

| e) | pk-yritysten
  ja startup-yritysten, niiden liike-elämän järjestöjen, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen
  osallistuminen
  ja uusien tulokkaiden osallistumisen edistämiseksi toteutetut toimenpiteet
  ; |
| --- | --- |

e)

pk-yritysten
  ja startup-yritysten, niiden liike-elämän järjestöjen, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen
  osallistuminen
  ja uusien tulokkaiden osallistumisen edistämiseksi toteutetut toimenpiteet
  ;

ja startup-yritysten, niiden liike-elämän järjestöjen, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen

ja uusien tulokkaiden osallistumisen edistämiseksi toteutetut toimenpiteet

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 7 kohta – e a alakohta (uusi)

20 artikla – 7 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | yhteisyrityksen toiminnan mahdolliset vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon ja niiden yhteiskunnallinen lisäarvo. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

yhteisyrityksen toiminnan mahdolliset vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon ja niiden yhteiskunnallinen lisäarvo.

yhteisyrityksen toiminnan mahdolliset vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon ja niiden yhteiskunnallinen lisäarvo.

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 8 kohta – a alakohta

20 artikla – 8 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, mukaan lukien konkreettiset toimet, jotka on toteutettu tai joita suunnitellaan asiaan liittyvien teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, mukaan lukien konkreettiset toimet, jotka on toteutettu tai joita suunnitellaan asiaan liittyvien teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottamiseksi;

| a) | asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, mukaan lukien konkreettiset toimet, jotka on toteutettu tai joita suunnitellaan
  (esimerkiksi koordinoidut ehdotuspyynnöt yhteisyritysten ja niiden tutkimus- ja innovointiohjelmien välillä)
  asiaan liittyvien teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen
  kehittämiseksi,
  käyttöönottamiseksi
  ja markkinoille saattamiseksi ja yhteiskunnassa käyttöön ottamiseksi
  ; |
| --- | --- |

a)

asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, mukaan lukien konkreettiset toimet, jotka on toteutettu tai joita suunnitellaan
  (esimerkiksi koordinoidut ehdotuspyynnöt yhteisyritysten ja niiden tutkimus- ja innovointiohjelmien välillä)
  asiaan liittyvien teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen
  kehittämiseksi,
  käyttöönottamiseksi
  ja markkinoille saattamiseksi ja yhteiskunnassa käyttöön ottamiseksi
  ;

(esimerkiksi koordinoidut ehdotuspyynnöt yhteisyritysten ja niiden tutkimus- ja innovointiohjelmien välillä)

kehittämiseksi,

ja markkinoille saattamiseksi ja yhteiskunnassa käyttöön ottamiseksi

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 9 kohta

20 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Valtioiden edustajien ryhmän on toimitettava kunkin kalenterivuoden lopussa kertomus, jossa kuvataan yhteisyrityksen toimialaan liittyviä kansallisia tai alueellisia politiikkoja ja yksilöidään erityisiä yhteistyötapoja yhteisyrityksen rahoittamien toimien kanssa. | 9.   Valtioiden edustajien ryhmän on toimitettava kunkin kalenterivuoden lopussa kertomus, jossa kuvataan yhteisyrityksen toimialaan liittyviä kansallisia tai alueellisia politiikkoja ja yksilöidään erityisiä yhteistyötapoja yhteisyrityksen rahoittamien toimien kanssa.
  Kertomus on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   Valtioiden edustajien ryhmän on toimitettava kunkin kalenterivuoden lopussa kertomus, jossa kuvataan yhteisyrityksen toimialaan liittyviä kansallisia tai alueellisia politiikkoja ja yksilöidään erityisiä yhteistyötapoja yhteisyrityksen rahoittamien toimien kanssa.

9.   Valtioiden edustajien ryhmän on toimitettava kunkin kalenterivuoden lopussa kertomus, jossa kuvataan yhteisyrityksen toimialaan liittyviä kansallisia tai alueellisia politiikkoja ja yksilöidään erityisiä yhteistyötapoja yhteisyrityksen rahoittamien toimien kanssa.
  Kertomus on julkaistava yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 13 a kohta (uusi)

20 artikla – 13 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a.
     
  Valtion edustajien ryhmän on tehtäviään suorittaessaan noudatettava 31 ja 40 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a.
     
  Valtion edustajien ryhmän on tehtäviään suorittaessaan noudatettava 31 ja 40 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä.

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 kohta

21 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä on avoin kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille ryhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. | 2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä on avoin kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille ryhmille
  ja kansalaisjärjestöille
  , sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä on avoin kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille ryhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille.

2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä on avoin kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille ryhmille
  ja kansalaisjärjestöille
  , sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille.

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 a kohta (uusi)

21 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa sidosryhmien edustajien ryhmän kokoonpanoa koskevat erityiset perusteet ja valintamenettelyn ja pyrkii varmistamaan, että jäsenistössä vallitsee sukupuolten tasapuolinen edustus ja maantieteellinen monimuotoisuus ja että se edustaa eri aloja ja taustoja. Hallintoneuvosto ottaa tarvittaessa huomioon valtioiden edustajien ryhmän ehdottamat mahdolliset ehdokkaat. On varmistettava, että sidosryhmien edustajien ryhmä on jatkuvasti avoin uusille jäsenille, ja tätä olisi arvioitava väliarvioinnissa ja tarvittaessa puututtava siihen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa sidosryhmien edustajien ryhmän kokoonpanoa koskevat erityiset perusteet ja valintamenettelyn ja pyrkii varmistamaan, että jäsenistössä vallitsee sukupuolten tasapuolinen edustus ja maantieteellinen monimuotoisuus ja että se edustaa eri aloja ja taustoja. Hallintoneuvosto ottaa tarvittaessa huomioon valtioiden edustajien ryhmän ehdottamat mahdolliset ehdokkaat. On varmistettava, että sidosryhmien edustajien ryhmä on jatkuvasti avoin uusille jäsenille, ja tätä olisi arvioitava väliarvioinnissa ja tarvittaessa puututtava siihen.

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 3 kohta

21 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Sidosryhmien edustajien ryhmälle tiedotetaan säännöllisesti yhteisyrityksen toiminnasta, ja sitä pyydetään esittämään huomautuksensa yhteisyrityksen suunnitelluista aloitteista. | 3.   Sidosryhmien edustajien ryhmälle tiedotetaan säännöllisesti yhteisyrityksen toiminnasta, ja sitä pyydetään esittämään huomautuksensa yhteisyrityksen suunnitelluista aloitteista
  joko kutsusta tai sen omasta aloitteesta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Sidosryhmien edustajien ryhmälle tiedotetaan säännöllisesti yhteisyrityksen toiminnasta, ja sitä pyydetään esittämään huomautuksensa yhteisyrityksen suunnitelluista aloitteista.

3.   Sidosryhmien edustajien ryhmälle tiedotetaan säännöllisesti yhteisyrityksen toiminnasta, ja sitä pyydetään esittämään huomautuksensa yhteisyrityksen suunnitelluista aloitteista
  joko kutsusta tai sen omasta aloitteesta
  .

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 4 kohta

21 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Toimitusjohtaja kutsuu koolle sidosryhmien edustajien ryhmän kokoukset. | 4.   Toimitusjohtaja kutsuu koolle sidosryhmien edustajien ryhmän kokoukset
  vähintään kerran vuodessa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Toimitusjohtaja kutsuu koolle sidosryhmien edustajien ryhmän kokoukset.

4.   Toimitusjohtaja kutsuu koolle sidosryhmien edustajien ryhmän kokoukset
  vähintään kerran vuodessa
  .

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 5 kohta

21 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Toimitusjohtaja voi neuvoa hallintoneuvostoa kuulemaan sidosryhmien edustajien ryhmää erityiskysymyksissä. Jos tällaisia kuulemisia järjestetään, niistä on raportoitava hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun sidosryhmien edustajien ryhmässä on käyty asiaankuuluvat keskustelut. | 5.   Toimitusjohtaja voi neuvoa hallintoneuvostoa kuulemaan sidosryhmien edustajien ryhmää erityiskysymyksissä. Jos tällaisia kuulemisia järjestetään, niistä on raportoitava hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun sidosryhmien edustajien ryhmässä on käyty asiaankuuluvat keskustelut
  , ja ne on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Toimitusjohtaja voi neuvoa hallintoneuvostoa kuulemaan sidosryhmien edustajien ryhmää erityiskysymyksissä. Jos tällaisia kuulemisia järjestetään, niistä on raportoitava hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun sidosryhmien edustajien ryhmässä on käyty asiaankuuluvat keskustelut.

5.   Toimitusjohtaja voi neuvoa hallintoneuvostoa kuulemaan sidosryhmien edustajien ryhmää erityiskysymyksissä. Jos tällaisia kuulemisia järjestetään, niistä on raportoitava hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun sidosryhmien edustajien ryhmässä on käyty asiaankuuluvat keskustelut
  , ja ne on julkaistava asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla
  .

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 5 a kohta (uusi)

21 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Valtion edustajien ryhmän on tehtäviään suorittaessaan noudatettava 31 ja 40 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Valtion edustajien ryhmän on tehtäviään suorittaessaan noudatettava 31 ja 40 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuutta ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä.

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 a kohta (uusi)

23 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä mainitun asetuksen 34 artiklassa säädetään, yhteisyritykset voivat toimeen sisältyvän unionin rahoituksen osalta soveltaa erilaisia korvausosuuksia osallistujatyypin ja toimen tyypin mukaan. Korvausosuudet ilmoitetaan työohjelmassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Horisontti Eurooppa -asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä mainitun asetuksen 34 artiklassa säädetään, yhteisyritykset voivat toimeen sisältyvän unionin rahoituksen osalta soveltaa erilaisia korvausosuuksia osallistujatyypin ja toimen tyypin mukaan. Korvausosuudet ilmoitetaan työohjelmassa.

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta

23 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Työohjelma hyväksytään sen täytäntöönpanoa edeltävän vuoden loppuun mennessä. Työohjelma julkaistaan yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja se jaetaan tiedoksi
  asianomaisen klusterin ohjelmakomitealle
  , jotta voidaan tukea koordinointia Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kokonaisstrategian kanssa. | 2.   Työohjelma hyväksytään sen täytäntöönpanoa edeltävän vuoden loppuun mennessä. Työohjelma julkaistaan yhteisyrityksen verkkosivustolla
  sekä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman verkkosivustolla ja yhteisessä sähköisessä tietokannassa
  , ja se jaetaan tiedoksi
  ohjelmakomitean asianomaiselle kokoonpanolle
  , jotta voidaan tukea koordinointia Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kokonaisstrategian kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Työohjelma hyväksytään sen täytäntöönpanoa edeltävän vuoden loppuun mennessä. Työohjelma julkaistaan yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja se jaetaan tiedoksi
  asianomaisen klusterin ohjelmakomitealle
  , jotta voidaan tukea koordinointia Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kokonaisstrategian kanssa.

2.   Työohjelma hyväksytään sen täytäntöönpanoa edeltävän vuoden loppuun mennessä. Työohjelma julkaistaan yhteisyrityksen verkkosivustolla
  sekä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman verkkosivustolla ja yhteisessä sähköisessä tietokannassa
  , ja se jaetaan tiedoksi
  ohjelmakomitean asianomaiselle kokoonpanolle
  , jotta voidaan tukea koordinointia Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kokonaisstrategian kanssa.

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 5 kohta

23 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Vuotuista talousarviota tarkistetaan unionin talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi. | 5.   Vuotuista talousarviota tarkistetaan unionin talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden
  ja muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten
  huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Vuotuista talousarviota tarkistetaan unionin talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi.

5.   Vuotuista talousarviota tarkistetaan unionin talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden
  ja muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten
  huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti. | 1.   Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.
  Konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus julkaistaan hyvissä ajoin yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

1.   Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.
  Konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus julkaistaan hyvissä ajoin yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – b alakohta

24 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | toimitetut ehdotukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, sekä maittain; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

toimitetut ehdotukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, sekä maittain;

| b) | toimitetut ehdotukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, sekä maittain
  , ja uusien tulokkaiden prosenttiosuus
  ; |
| --- | --- |

b)

toimitetut ehdotukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, sekä maittain
  , ja uusien tulokkaiden prosenttiosuus
  ;

, ja uusien tulokkaiden prosenttiosuus

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – e alakohta

24 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | yhteistyö muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, mukaan lukien yhteiset ehdotuspyynnöt, sekä yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen väliset synergiat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

yhteistyö muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, mukaan lukien yhteiset ehdotuspyynnöt, sekä yhteisyrityksen toimien ja kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen väliset synergiat.

| e) | yhteistyö muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, mukaan lukien yhteiset ehdotuspyynnöt, sekä yhteisyrityksen toimien ja
  muiden unionin ohjelmien sekä
  kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen väliset synergiat. |
| --- | --- |

e)

yhteistyö muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, mukaan lukien yhteiset ehdotuspyynnöt, sekä yhteisyrityksen toimien ja
  muiden unionin ohjelmien sekä
  kansallisten tai alueellisten aloitteiden ja politiikkojen väliset synergiat.

muiden unionin ohjelmien sekä

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

24 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | edistyminen mitattavissa olevien odotettavissa olevien tulosten, tuotosten ja välitavoitteiden täytäntöönpanossa strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja yhteisyrityksen työohjelmassa määritetyn ajan kuluessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

edistyminen mitattavissa olevien odotettavissa olevien tulosten, tuotosten ja välitavoitteiden täytäntöönpanossa strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja yhteisyrityksen työohjelmassa määritetyn ajan kuluessa;

edistyminen mitattavissa olevien odotettavissa olevien tulosten, tuotosten ja välitavoitteiden täytäntöönpanossa strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja yhteisyrityksen työohjelmassa määritetyn ajan kuluessa;

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – e b alakohta (uusi)

24 artikla – 2 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e b) | muilta osakkailta kuin unionilta saatujen rahoitusosuuksien määrät sekä tosiasiallisesti suoritettujen unionin rahoitusosuuksien määrät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e b)

e b)

muilta osakkailta kuin unionilta saatujen rahoitusosuuksien määrät sekä tosiasiallisesti suoritettujen unionin rahoitusosuuksien määrät;

muilta osakkailta kuin unionilta saatujen rahoitusosuuksien määrät sekä tosiasiallisesti suoritettujen unionin rahoitusosuuksien määrät;

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – e c alakohta (uusi)

24 artikla – 2 kohta – e c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e c) | yhteisyrityksen rahoitusosuus Euroopan osaamisohjelman toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa kullakin yhteisyrityksen työalalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e c)

e c)

yhteisyrityksen rahoitusosuus Euroopan osaamisohjelman toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa kullakin yhteisyrityksen työalalla;

yhteisyrityksen rahoitusosuus Euroopan osaamisohjelman toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään vihreää ja digitaalista siirtymää tukevia taitoja ja lisäämään valmistuneiden määrää STEM-aineissa kullakin yhteisyrityksen työalalla;

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta – e d alakohta (uusi)

24 artikla – 2 kohta – e d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e d) | sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen liittyvät toimet, mukaan lukien toimet, joilla pyritään kuromaan umpeen sukupuolten välinen kuilu tutkimuksen ja innovoinnin alalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e d)

e d)

sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen liittyvät toimet, mukaan lukien toimet, joilla pyritään kuromaan umpeen sukupuolten välinen kuilu tutkimuksen ja innovoinnin alalla.

sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen liittyvät toimet, mukaan lukien toimet, joilla pyritään kuromaan umpeen sukupuolten välinen kuilu tutkimuksen ja innovoinnin alalla.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 kohta

26 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Muut osakkaat kuin unioni sopivat siitä, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan niiden kesken
  yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti
  . | 2.   Muut osakkaat kuin unioni sopivat siitä, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan niiden kesken. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Muut osakkaat kuin unioni sopivat siitä, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan niiden kesken
  yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti
  .

2.   Muut osakkaat kuin unioni sopivat siitä, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan niiden kesken.

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 a kohta (uusi)

26 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Päättäessään yhteisen rahoitusosuutensa jakamisesta yhteisyritykselle muiden osakkaiden kuin unionin on toimittava yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti eivätkä ne saa asettaa raskaita ehtoja pk-yrityksille, joiden osallistumista yhteisyritykseen tuetaan myös suotuisilla ehdoilla, joissa otetaan huomioon niiden koko ja rajallisempi neuvotteluvoima koko arvoketjussa verrattuna suurempiin toimijoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Päättäessään yhteisen rahoitusosuutensa jakamisesta yhteisyritykselle muiden osakkaiden kuin unionin on toimittava yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti eivätkä ne saa asettaa raskaita ehtoja pk-yrityksille, joiden osallistumista yhteisyritykseen tuetaan myös suotuisilla ehdoilla, joissa otetaan huomioon niiden koko ja rajallisempi neuvotteluvoima koko arvoketjussa verrattuna suurempiin toimijoihin.

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 6 kohta

26 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Jos yhteisyrityksen muu osakas kuin unioni ei suoriudu velvoitteistaan, jotka koskevat sen sovittua rahoitusosuutta, toimitusjohtaja antaa osakkaalle asiasta kirjallisen huomautuksen ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa laiminlyönti on korjattava. Jos asianomainen muu osakas kuin unioni ei edelleenkään suoriudu velvoitteistaan kyseisen määräajan päättyessä, toimitusjohtaja ilmoittaa komissiolle mahdollisista toimenpiteistä ja asianomaiselle osakkaalle, että tämä ei saa äänestää hallintoneuvostossa 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti. | 6.   Jos yhteisyrityksen muu osakas kuin unioni ei suoriudu velvoitteistaan, jotka koskevat sen sovittua rahoitusosuutta, toimitusjohtaja antaa osakkaalle asiasta kirjallisen huomautuksen ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa laiminlyönti on korjattava. Jos asianomainen muu osakas kuin unioni ei edelleenkään suoriudu velvoitteistaan kyseisen määräajan päättyessä, toimitusjohtaja ilmoittaa komissiolle
  ja osallistujavaltioille
  mahdollisista toimenpiteistä ja asianomaiselle osakkaalle, että tämä ei saa äänestää hallintoneuvostossa 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Jos yhteisyrityksen muu osakas kuin unioni ei suoriudu velvoitteistaan, jotka koskevat sen sovittua rahoitusosuutta, toimitusjohtaja antaa osakkaalle asiasta kirjallisen huomautuksen ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa laiminlyönti on korjattava. Jos asianomainen muu osakas kuin unioni ei edelleenkään suoriudu velvoitteistaan kyseisen määräajan päättyessä, toimitusjohtaja ilmoittaa komissiolle mahdollisista toimenpiteistä ja asianomaiselle osakkaalle, että tämä ei saa äänestää hallintoneuvostossa 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

6.   Jos yhteisyrityksen muu osakas kuin unioni ei suoriudu velvoitteistaan, jotka koskevat sen sovittua rahoitusosuutta, toimitusjohtaja antaa osakkaalle asiasta kirjallisen huomautuksen ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa laiminlyönti on korjattava. Jos asianomainen muu osakas kuin unioni ei edelleenkään suoriudu velvoitteistaan kyseisen määräajan päättyessä, toimitusjohtaja ilmoittaa komissiolle
  ja osallistujavaltioille
  mahdollisista toimenpiteistä ja asianomaiselle osakkaalle, että tämä ei saa äänestää hallintoneuvostossa 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 4 kohta

28 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin ja päätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, asianomaiselle yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle, EPPOlle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–3 kohdan soveltamista. | 4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin ja päätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, asianomaiselle yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle, EPPOlle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti
  lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–3 kohdan soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin ja päätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, asianomaiselle yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle, EPPOlle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–3 kohdan soveltamista.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin ja päätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, asianomaiselle yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle, EPPOlle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti
  lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–3 kohdan soveltamista.

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 1 kohta

29 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Epäsuoriin toimiin liittyvien menojen tarkastukset suoritetaan Horisontti Eurooppa -asetuksen [48 artiklan] mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia, erityisesti kyseisen asetuksen [48 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti. | Epäsuoriin toimiin liittyvien menojen tarkastukset suoritetaan Horisontti Eurooppa -asetuksen [48 artiklan] mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia, erityisesti kyseisen asetuksen [48 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti
  , lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Epäsuoriin toimiin liittyvien menojen tarkastukset suoritetaan Horisontti Eurooppa -asetuksen [48 artiklan] mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia, erityisesti kyseisen asetuksen [48 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti.

Epäsuoriin toimiin liittyvien menojen tarkastukset suoritetaan Horisontti Eurooppa -asetuksen [48 artiklan] mukaisesti osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman epäsuoria toimia, erityisesti kyseisen asetuksen [48 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun tarkastusstrategian mukaisesti
  , lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  .

, lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta

30 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksiin nähden samat valtuudet kuin komissioon nähden. | 1.   Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksiin nähden samat valtuudet kuin komissioon nähden
  , ja tämä pyrkii keventämään yhteisyrityksille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksiin nähden samat valtuudet kuin komissioon nähden.

1.   Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksiin nähden samat valtuudet kuin komissioon nähden
  , ja tämä pyrkii keventämään yhteisyrityksille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  .

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta

34 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisyritys antaa unionin toimielimille ja unionin elimille, laitoksille ja virastoille pääsyn kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät sen rahoittamiin epäsuoriin toimiin. Näihin tietoihin sisältyvät yhteisyrityksen epäsuoriin toimiin osallistuvien tuensaajien tulokset tai muut tiedot, joita pidetään tarpeellisina unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. Tällaiset pääsyoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön, ja niissä on noudatettava soveltuvia luottamuksellisuussääntöjä. | 1.   Yhteisyritys antaa unionin toimielimille ja unionin elimille, laitoksille ja virastoille pääsyn kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät sen rahoittamiin epäsuoriin toimiin. Näihin tietoihin sisältyvät yhteisyrityksen epäsuoriin toimiin osallistuvien tuensaajien tulokset tai muut tiedot, joita pidetään tarpeellisina unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. Tällaiset pääsyoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön,
  niihin on sovellettava asianmukaisia tietotekniikan turvallisuutta ja tietoturvaa koskevia vaatimuksia, niiden on oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia
  ja niissä on noudatettava
  henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä ja
  soveltuvia luottamuksellisuussääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhteisyritys antaa unionin toimielimille ja unionin elimille, laitoksille ja virastoille pääsyn kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät sen rahoittamiin epäsuoriin toimiin. Näihin tietoihin sisältyvät yhteisyrityksen epäsuoriin toimiin osallistuvien tuensaajien tulokset tai muut tiedot, joita pidetään tarpeellisina unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. Tällaiset pääsyoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön, ja niissä on noudatettava soveltuvia luottamuksellisuussääntöjä.

1.   Yhteisyritys antaa unionin toimielimille ja unionin elimille, laitoksille ja virastoille pääsyn kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät sen rahoittamiin epäsuoriin toimiin. Näihin tietoihin sisältyvät yhteisyrityksen epäsuoriin toimiin osallistuvien tuensaajien tulokset tai muut tiedot, joita pidetään tarpeellisina unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. Tällaiset pääsyoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön,
  niihin on sovellettava asianmukaisia tietotekniikan turvallisuutta ja tietoturvaa koskevia vaatimuksia, niiden on oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia
  ja niissä on noudatettava
  henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä ja
  soveltuvia luottamuksellisuussääntöjä.

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta

34 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhteisyritys luovuttaa sille toimitettuihin ehdotuksiin sisältyvät tiedot komissiolle unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. | 2.   Yhteisyritys luovuttaa sille toimitettuihin ehdotuksiin sisältyvät tiedot komissiolle unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten.
  Kaikki yhteisyritysten luovuttamiin hankkeisiin liittyvät olennaiset tiedot on toimitettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteiseen sähköiseen tietokantaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhteisyritys luovuttaa sille toimitettuihin ehdotuksiin sisältyvät tiedot komissiolle unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten.

2.   Yhteisyritys luovuttaa sille toimitettuihin ehdotuksiin sisältyvät tiedot komissiolle unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten.
  Kaikki yhteisyritysten luovuttamiin hankkeisiin liittyvät olennaiset tiedot on toimitettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteiseen sähköiseen tietokantaan.

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 2 kohta

35 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Henkilöresurssit määritellään
  kunkin
  yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa,
  jossa ilmoitetaan
  väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti. | 2.   Henkilöresurssit määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa
  siten
  ,
  että asianmukaisilla toimien lukumäärällä ja palkkaluokilla varmistetaan alan korkeimpien standardien mukainen palvelukseenotto, ja ilmoittamalla
  väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti
  ja ottaen huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaate
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Henkilöresurssit määritellään
  kunkin
  yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa,
  jossa ilmoitetaan
  väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti.

2.   Henkilöresurssit määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa
  siten
  ,
  että asianmukaisilla toimien lukumäärällä ja palkkaluokilla varmistetaan alan korkeimpien standardien mukainen palvelukseenotto, ja ilmoittamalla
  väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti
  ja ottaen huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaate
  .

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 1 kohta

40 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön on
  tehtäviään hoitaessaan
  vältettävä kaikkia eturistiriitoja. | 1.   Yhteisyrityksen, sen elinten
  , osakkaiden
  ja henkilöstön on vältettävä kaikkia eturistiriitoja
  päätöksentekoprosessissa, joka liittyy yhteisyrityksen toimintaan ja toimien toteutukseen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön on
  tehtäviään hoitaessaan
  vältettävä kaikkia eturistiriitoja.

1.   Yhteisyrityksen, sen elinten
  , osakkaiden
  ja henkilöstön on vältettävä kaikkia eturistiriitoja
  päätöksentekoprosessissa, joka liittyy yhteisyrityksen toimintaan ja toimien toteutukseen
  .

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 2 kohta

40 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisyrityksen henkilöstöä, hallintoneuvoston jäseniä ja muita sen toimintaan osallistuvia henkilöitä sekä yhteisyrityksen muita elimiä tai ryhmiä koskevat eturistiriitojen ehkäisemistä, välttämistä ja hallintaa koskevat säännöt yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen ja henkilöstön osalta henkilöstösääntöjen mukaisesti. | 2.   Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisyrityksen henkilöstöä, hallintoneuvoston jäseniä ja muita sen toimintaan osallistuvia henkilöitä sekä yhteisyrityksen muita elimiä tai ryhmiä koskevat eturistiriitojen ehkäisemistä, välttämistä ja hallintaa koskevat säännöt
  tämän asetuksen,
  yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen ja henkilöstön osalta henkilöstösääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisyrityksen henkilöstöä, hallintoneuvoston jäseniä ja muita sen toimintaan osallistuvia henkilöitä sekä yhteisyrityksen muita elimiä tai ryhmiä koskevat eturistiriitojen ehkäisemistä, välttämistä ja hallintaa koskevat säännöt yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen ja henkilöstön osalta henkilöstösääntöjen mukaisesti.

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisyrityksen henkilöstöä, hallintoneuvoston jäseniä ja muita sen toimintaan osallistuvia henkilöitä sekä yhteisyrityksen muita elimiä tai ryhmiä koskevat eturistiriitojen ehkäisemistä, välttämistä ja hallintaa koskevat säännöt
  tämän asetuksen,
  yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen ja henkilöstön osalta henkilöstösääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 2 a kohta (uusi)

40 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten ja toimitusjohtajien on julkaistava ilmoitus kaikesta ammatillisesta toiminnastaan, taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja eturistiriidoistaan ja pidettävä se ajan tasalla. Ilmoituksessa on oltava tiedot myös jäsenyyksistä eri hallituksissa ja komiteoissa sekä tiedot mahdollisista julkisista osakkuuksista, jos näillä on mahdollisesti vaikutuksia julkiseen politiikkaan tai jos osakkuus antaa henkilölle huomattavaa vaikutusvaltaa yhtiön tai kumppanuuden liiketoimiin. Toimitusjohtajilla on oltava sellainen ammatillinen tausta, joka osoittaa, että heillä on kokemusta asianomaisen yhteisyrityksen kannalta merkitykselliseltä toiminta-alalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenten ja toimitusjohtajien on julkaistava ilmoitus kaikesta ammatillisesta toiminnastaan, taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja eturistiriidoistaan ja pidettävä se ajan tasalla. Ilmoituksessa on oltava tiedot myös jäsenyyksistä eri hallituksissa ja komiteoissa sekä tiedot mahdollisista julkisista osakkuuksista, jos näillä on mahdollisesti vaikutuksia julkiseen politiikkaan tai jos osakkuus antaa henkilölle huomattavaa vaikutusvaltaa yhtiön tai kumppanuuden liiketoimiin. Toimitusjohtajilla on oltava sellainen ammatillinen tausta, joka osoittaa, että heillä on kokemusta asianomaisen yhteisyrityksen kannalta merkitykselliseltä toiminta-alalta.

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 4 kohta

43 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Purkamismenettelyn aikana yhteisyrityksen varoja käytetään kattamaan sen korvausvastuut ja purkamisesta aiheutuvat kustannukset. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana yhteisyrityksen osakkaina olevien kesken suhteessa siihen, mikä on kunkin osakkaan rahoitusosuus yhteisyrityksessä. Mahdollinen unionille jaettu tällainen ylijäämä palautetaan
  unionin yleiseen
  talousarvioon. | 4.   Purkamismenettelyn aikana yhteisyrityksen varoja käytetään kattamaan sen korvausvastuut ja purkamisesta aiheutuvat kustannukset. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana yhteisyrityksen osakkaina olevien kesken suhteessa siihen, mikä on kunkin osakkaan rahoitusosuus yhteisyrityksessä. Mahdollinen unionille jaettu tällainen ylijäämä palautetaan
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  talousarvioon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Purkamismenettelyn aikana yhteisyrityksen varoja käytetään kattamaan sen korvausvastuut ja purkamisesta aiheutuvat kustannukset. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana yhteisyrityksen osakkaina olevien kesken suhteessa siihen, mikä on kunkin osakkaan rahoitusosuus yhteisyrityksessä. Mahdollinen unionille jaettu tällainen ylijäämä palautetaan
  unionin yleiseen
  talousarvioon.

4.   Purkamismenettelyn aikana yhteisyrityksen varoja käytetään kattamaan sen korvausvastuut ja purkamisesta aiheutuvat kustannukset. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana yhteisyrityksen osakkaina olevien kesken suhteessa siihen, mikä on kunkin osakkaan rahoitusosuus yhteisyrityksessä. Mahdollinen unionille jaettu tällainen ylijäämä palautetaan
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  talousarvioon.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – a alakohta

44 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | nopeuttaa biopohjaisten innovatiivisten ratkaisujen innovointiprosessia ja kehittämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

nopeuttaa biopohjaisten innovatiivisten ratkaisujen innovointiprosessia ja kehittämistä;

| a) | nopeuttaa
  kestävien
  biopohjaisten innovatiivisten ratkaisujen
  tutkimus- ja
  innovointiprosessia ja kehittämistä; |
| --- | --- |

a)

nopeuttaa
  kestävien
  biopohjaisten innovatiivisten ratkaisujen
  tutkimus- ja
  innovointiprosessia ja kehittämistä;

kestävien

tutkimus- ja

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – b alakohta

44 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | nopeuttaa olemassa olevien kypsien ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

nopeuttaa olemassa olevien kypsien ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamista;

| b) | nopeuttaa olemassa olevien
  kestävien
  kypsien ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamista; |
| --- | --- |

b)

nopeuttaa olemassa olevien
  kestävien
  kypsien ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamista;

kestävien

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – c alakohta

44 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | varmistaa biopohjaisten teollisuusjärjestelmien ympäristötehokkuuden korkea taso. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

varmistaa biopohjaisten teollisuusjärjestelmien ympäristötehokkuuden korkea taso.

| c) | varmistaa biopohjaisten
  kestävien
  teollisuusjärjestelmien ympäristötehokkuuden korkea taso. |
| --- | --- |

c)

varmistaa biopohjaisten
  kestävien
  teollisuusjärjestelmien ympäristötehokkuuden korkea taso.

kestävien

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – a alakohta

44 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | lisätä poikkitieteellisen tutkimus- ja innovointitoiminnan intensiteettiä, jotta kestävien biopohjaisten ratkaisujen kehittämisessä ja demonstroinnissa voidaan hyödyntää biotieteiden ja muiden tieteenalojen uusien saavutusten etuja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

lisätä poikkitieteellisen tutkimus- ja innovointitoiminnan intensiteettiä, jotta kestävien biopohjaisten ratkaisujen kehittämisessä ja demonstroinnissa voidaan hyödyntää biotieteiden ja muiden tieteenalojen uusien saavutusten etuja;

| a) | lisätä poikkitieteellisen tutkimus- ja innovointitoiminnan intensiteettiä, jotta
  taloudellisesti, ympäristön kannalta ja yhteiskunnallisesti
  kestävien biopohjaisten ratkaisujen kehittämisessä ja demonstroinnissa voidaan hyödyntää biotieteiden ja muiden tieteenalojen uusien saavutusten etuja; |
| --- | --- |

a)

lisätä poikkitieteellisen tutkimus- ja innovointitoiminnan intensiteettiä, jotta
  taloudellisesti, ympäristön kannalta ja yhteiskunnallisesti
  kestävien biopohjaisten ratkaisujen kehittämisessä ja demonstroinnissa voidaan hyödyntää biotieteiden ja muiden tieteenalojen uusien saavutusten etuja;

taloudellisesti, ympäristön kannalta ja yhteiskunnallisesti

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – b alakohta

44 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | lisätä ja yhdistää sidosryhmien tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla unionissa paikallistason biotalouden potentiaalin hyödyntämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

lisätä ja yhdistää sidosryhmien tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla unionissa paikallistason biotalouden potentiaalin hyödyntämiseksi;

| b) | lisätä ja yhdistää sidosryhmien tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla unionissa paikallistason biotalouden potentiaalin hyödyntämiseksi
  unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden sekä biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätä ja yhdistää sidosryhmien tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla unionissa paikallistason biotalouden potentiaalin hyödyntämiseksi
  unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden sekä biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti
  ;

unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden sekä biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – c alakohta

44 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | lisätä tutkimus- ja innovointivalmiuksia, jotta voidaan vastata ympäristöhaasteisiin ja kehittää
  kestävämpiä
  biopohjaisia innovaatioita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

lisätä tutkimus- ja innovointivalmiuksia, jotta voidaan vastata ympäristöhaasteisiin ja kehittää
  kestävämpiä
  biopohjaisia innovaatioita;

kestävämpiä

| c) | lisätä tutkimus- ja innovointivalmiuksia, jotta voidaan vastata
  taloudellisiin, sosiaalisiin ja
  ympäristöhaasteisiin ja kehittää
  kestäviä
  biopohjaisia innovaatioita; |
| --- | --- |

c)

lisätä tutkimus- ja innovointivalmiuksia, jotta voidaan vastata
  taloudellisiin, sosiaalisiin ja
  ympäristöhaasteisiin ja kehittää
  kestäviä
  biopohjaisia innovaatioita;

taloudellisiin, sosiaalisiin ja

kestäviä

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

44 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | auttaa löytämään ratkaisuja, joissa hyödynnetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja sekä hiilen sitomista luonnon järjestelmissä ja joilla on muita ympäristöhyötyjä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

auttaa löytämään ratkaisuja, joissa hyödynnetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja sekä hiilen sitomista luonnon järjestelmissä ja joilla on muita ympäristöhyötyjä;

auttaa löytämään ratkaisuja, joissa hyödynnetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja sekä hiilen sitomista luonnon järjestelmissä ja joilla on muita ympäristöhyötyjä;

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – d alakohta

44 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | vahvistaa biopohjaisten tutkimus- ja innovointiprosessien integrointia unionin teollisuuden arvoketjuihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

vahvistaa biopohjaisten tutkimus- ja innovointiprosessien integrointia unionin teollisuuden arvoketjuihin;

| d) | vahvistaa biopohjaisten tutkimus- ja innovointiprosessien integrointia unionin teollisuuden arvoketjuihin
  edistäen samalla myös kestävyyden ja kierron tason parantamista
  ; |
| --- | --- |

d)

vahvistaa biopohjaisten tutkimus- ja innovointiprosessien integrointia unionin teollisuuden arvoketjuihin
  edistäen samalla myös kestävyyden ja kierron tason parantamista
  ;

edistäen samalla myös kestävyyden ja kierron tason parantamista

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – e alakohta

44 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | vähentää riskiä, joka kohdistuu biopohjaisiin yrityksiin ja hankkeisiin tehtäviin tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

vähentää riskiä, joka kohdistuu biopohjaisiin yrityksiin ja hankkeisiin tehtäviin tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin;

| e) | vähentää riskiä, joka kohdistuu
  kestäviin
  biopohjaisiin yrityksiin ja hankkeisiin tehtäviin tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin; |
| --- | --- |

e)

vähentää riskiä, joka kohdistuu
  kestäviin
  biopohjaisiin yrityksiin ja hankkeisiin tehtäviin tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin;

kestäviin

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta – f alakohta

44 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | varmistaa, että ympäristönäkökohdat otetaan huomioon kehitettäessä ja toteutettaessa biopohjaisia tutkimus- ja innovointihankkeita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

varmistaa, että ympäristönäkökohdat otetaan huomioon kehitettäessä ja toteutettaessa biopohjaisia tutkimus- ja innovointihankkeita.

| f) | varmistaa, että ympäristönäkökohdat
  ja mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventäminen
  otetaan huomioon kehitettäessä ja toteutettaessa biopohjaisia tutkimus- ja innovointihankkeita
  , jotta voidaan edistää unionin energia- ja ilmastotavoitteita
  . |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että ympäristönäkökohdat
  ja mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventäminen
  otetaan huomioon kehitettäessä ja toteutettaessa biopohjaisia tutkimus- ja innovointihankkeita
  , jotta voidaan edistää unionin energia- ja ilmastotavoitteita
  .

ja mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventäminen

, jotta voidaan edistää unionin energia- ja ilmastotavoitteita

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – c alakohta

45 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tukea sellaisia vaikutuksiltaan merkittäviä monialaisia tutkimus- ja innovointihankkeita, jotka tehostavat teollista innovointia biopohjaisessa teollisuudessa, jotta voidaan saavuttaa CBE-yhteisyrityksen tavoitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

tukea sellaisia vaikutuksiltaan merkittäviä monialaisia tutkimus- ja innovointihankkeita, jotka tehostavat teollista innovointia biopohjaisessa teollisuudessa, jotta voidaan saavuttaa CBE-yhteisyrityksen tavoitteet;

| c) | tukea sellaisia vaikutuksiltaan merkittäviä monialaisia tutkimus- ja innovointihankkeita, jotka tehostavat teollista innovointia
  ja kestävyyttä
  biopohjaisessa teollisuudessa, jotta voidaan saavuttaa
  unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaiset
  CBE-yhteisyrityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

c)

tukea sellaisia vaikutuksiltaan merkittäviä monialaisia tutkimus- ja innovointihankkeita, jotka tehostavat teollista innovointia
  ja kestävyyttä
  biopohjaisessa teollisuudessa, jotta voidaan saavuttaa
  unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaiset
  CBE-yhteisyrityksen tavoitteet;

ja kestävyyttä

unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaiset

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – d alakohta

45 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tehostaa CBE-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaa koko innovointiketjussa alhaiselta teknologisen valmiuden tasolta korkealle tasolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tehostaa CBE-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaa koko innovointiketjussa alhaiselta teknologisen valmiuden tasolta korkealle tasolle;

| d) | tehostaa CBE-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaa koko innovointiketjussa alhaiselta teknologisen valmiuden tasolta korkealle tasolle
  ja lieventää niiden mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

d)

tehostaa CBE-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaa koko innovointiketjussa alhaiselta teknologisen valmiuden tasolta korkealle tasolle
  ja lieventää niiden mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia;

ja lieventää niiden mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia;

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – e alakohta

45 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | aktivoida ja saattaa yhteen tutkimus- ja innovointitoimijoita maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueilta ja alueilta, joilla on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia biopohjaisen teollisuuden kehittämiseen, tekemään yhteistyötä hanketoimissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

aktivoida ja saattaa yhteen tutkimus- ja innovointitoimijoita maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueilta ja alueilta, joilla on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia biopohjaisen teollisuuden kehittämiseen, tekemään yhteistyötä hanketoimissa;

| e) | aktivoida ja saattaa yhteen tutkimus- ja innovointitoimijoita maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueilta ja
  eri maantieteellisten tasojen
  alueilta, joilla on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia
  kestävän
  biopohjaisen teollisuuden kehittämiseen, tekemään yhteistyötä hanketoimissa; |
| --- | --- |

e)

aktivoida ja saattaa yhteen tutkimus- ja innovointitoimijoita maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueilta ja
  eri maantieteellisten tasojen
  alueilta, joilla on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia
  kestävän
  biopohjaisen teollisuuden kehittämiseen, tekemään yhteistyötä hanketoimissa;

eri maantieteellisten tasojen

kestävän

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – g alakohta

45 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | edistää viestintää ja yhteistyötä tutkimus- ja innovointitoimijoiden ja teollisuuden sidosryhmien välillä CBE-yhteisyrityksen puitteissa tietoisuuden lisäämiseksi nopeasti kehittyvästä tietämyksestä ja teknologiasta, monialaisen yhteistyön helpottamiseksi ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamisen helpottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

edistää viestintää ja yhteistyötä tutkimus- ja innovointitoimijoiden ja teollisuuden sidosryhmien välillä CBE-yhteisyrityksen puitteissa tietoisuuden lisäämiseksi nopeasti kehittyvästä tietämyksestä ja teknologiasta, monialaisen yhteistyön helpottamiseksi ja innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamisen helpottamiseksi;

| g) | edistää viestintää ja yhteistyötä tutkimus- ja innovointitoimijoiden ja teollisuuden sidosryhmien välillä
  , mukaan lukien pk-yritykset, alkutuotannon pienet organisaatiot ja kansalaisjärjestöt,
  CBE-yhteisyrityksen puitteissa tietoisuuden lisäämiseksi nopeasti kehittyvästä tietämyksestä ja teknologiasta, monialaisen yhteistyön helpottamiseksi ja
  kestävien
  innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

g)

edistää viestintää ja yhteistyötä tutkimus- ja innovointitoimijoiden ja teollisuuden sidosryhmien välillä
  , mukaan lukien pk-yritykset, alkutuotannon pienet organisaatiot ja kansalaisjärjestöt,
  CBE-yhteisyrityksen puitteissa tietoisuuden lisäämiseksi nopeasti kehittyvästä tietämyksestä ja teknologiasta, monialaisen yhteistyön helpottamiseksi ja
  kestävien
  innovatiivisten biopohjaisten ratkaisujen markkinoille saattamisen helpottamiseksi;

, mukaan lukien pk-yritykset, alkutuotannon pienet organisaatiot ja kansalaisjärjestöt,

kestävien

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – h alakohta

45 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | aktivoida kansallisia ja alueellisia viranomaisia, jotka pystyvät luomaan suotuisammat olosuhteet biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamiselle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

aktivoida kansallisia ja alueellisia viranomaisia, jotka pystyvät luomaan suotuisammat olosuhteet biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamiselle;

| h) | aktivoida kansallisia ja alueellisia viranomaisia, jotka pystyvät luomaan suotuisammat olosuhteet
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamiselle; |
| --- | --- |

h)

aktivoida kansallisia ja alueellisia viranomaisia, jotka pystyvät luomaan suotuisammat olosuhteet
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamiselle;

kestävien

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – j alakohta

45 artikla – 1 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | tiedottaa ja edistää tietoisuutta innovatiivisista biopohjaisista ratkaisuista
  poliittisten päättäjien, teollisuuden, kansalaisjärjestöjen
  ja
  kuluttajien keskuudessa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j)

tiedottaa ja edistää tietoisuutta innovatiivisista biopohjaisista ratkaisuista
  poliittisten päättäjien, teollisuuden, kansalaisjärjestöjen
  ja
  kuluttajien keskuudessa
  .

poliittisten päättäjien, teollisuuden, kansalaisjärjestöjen

kuluttajien keskuudessa

| j) | julkistaa havaintonsa ja tuloksensa avoimesti ja esteettömästi, mukaan lukien sen sosiaalisista ja ympäristöä koskevista vaikutuksista unionissa ja kolmansissa maissa, ja
  tiedottaa ja edistää tietoisuutta
  kestävistä
  innovatiivisista biopohjaisista ratkaisuista. |
| --- | --- |

j)

julkistaa havaintonsa ja tuloksensa avoimesti ja esteettömästi, mukaan lukien sen sosiaalisista ja ympäristöä koskevista vaikutuksista unionissa ja kolmansissa maissa, ja
  tiedottaa ja edistää tietoisuutta
  kestävistä
  innovatiivisista biopohjaisista ratkaisuista.

julkistaa havaintonsa ja tuloksensa avoimesti ja esteettömästi, mukaan lukien sen sosiaalisista ja ympäristöä koskevista vaikutuksista unionissa ja kolmansissa maissa, ja

kestävistä

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 1 kohta – b alakohta

46 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Bio-based Industries Consortium (biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ”BIC”), Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  CBE-yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Bio-based Industries Consortium (biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ”BIC”), Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  CBE-yhteisyritykseen;

ehdoitta

| b) | Bio-based Industries Consortium (biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ”BIC”), Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä CBE-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

Bio-based Industries Consortium (biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ”BIC”), Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä CBE-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 235

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – johdantokappale

49 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  BIC:n tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen
  on tehtävä vuosittain ehdotus täydentävistä toimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston päätöksentekovaltaa 16 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaisen täydentäviä toimia koskevan suunnitelman osalta ja edellyttäen, että tällaiset toimet kuuluvat 2 artiklan 9 ja 10 kohdan soveltamisalaan. Täydentävät toimet liittyvät suoraan CBE-yhteisyrityksen hankkeisiin ja toimiin, joita ovat erityisesti seuraavat: | 1.   
  Muiden osakkaiden kuin unionin
  on tehtävä vuosittain ehdotus täydentävistä toimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston päätöksentekovaltaa 16 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaisen täydentäviä toimia koskevan suunnitelman osalta ja edellyttäen, että tällaiset toimet kuuluvat 2 artiklan 9 ja 10 kohdan soveltamisalaan. Täydentävät toimet liittyvät suoraan CBE-yhteisyrityksen hankkeisiin ja toimiin, joita ovat erityisesti seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  BIC:n tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen
  on tehtävä vuosittain ehdotus täydentävistä toimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston päätöksentekovaltaa 16 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaisen täydentäviä toimia koskevan suunnitelman osalta ja edellyttäen, että tällaiset toimet kuuluvat 2 artiklan 9 ja 10 kohdan soveltamisalaan. Täydentävät toimet liittyvät suoraan CBE-yhteisyrityksen hankkeisiin ja toimiin, joita ovat erityisesti seuraavat:

1.   
  Muiden osakkaiden kuin unionin
  on tehtävä vuosittain ehdotus täydentävistä toimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston päätöksentekovaltaa 16 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaisen täydentäviä toimia koskevan suunnitelman osalta ja edellyttäen, että tällaiset toimet kuuluvat 2 artiklan 9 ja 10 kohdan soveltamisalaan. Täydentävät toimet liittyvät suoraan CBE-yhteisyrityksen hankkeisiin ja toimiin, joita ovat erityisesti seuraavat:

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – b alakohta

49 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | investoinnit uusiin innovatiivisiin ja kestäviin tuotantolaitoksiin tai lippulaivahankkeisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

investoinnit uusiin innovatiivisiin ja kestäviin tuotantolaitoksiin tai lippulaivahankkeisiin;

| b) | investoinnit uusiin innovatiivisiin ja kestäviin tuotantolaitoksiin tai lippulaivahankkeisiin
  , myös pilottivaiheen ja innovatiivisiin demonstrointilaitoksiin
  ; |
| --- | --- |

b)

investoinnit uusiin innovatiivisiin ja kestäviin tuotantolaitoksiin tai lippulaivahankkeisiin
  , myös pilottivaiheen ja innovatiivisiin demonstrointilaitoksiin
  ;

, myös pilottivaiheen ja innovatiivisiin demonstrointilaitoksiin

Tarkistus 237

Tarkistus 237

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – e alakohta

49 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | viestintä-, tiedonlevitys- ja tiedotustoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

viestintä-, tiedonlevitys- ja tiedotustoimet.

| e) | viestintä-, tiedonlevitys- ja tiedotustoimet
  pk-yritysten ja suuren yleisön keskuudessa
  . |
| --- | --- |

e)

viestintä-, tiedonlevitys- ja tiedotustoimet
  pk-yritysten ja suuren yleisön keskuudessa
  .

pk-yritysten ja suuren yleisön keskuudessa

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 2 kohta

52 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa kahden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi. | 2.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa
  jäsentensä keskuudesta
  kahden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa kahden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi.

2.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa
  jäsentensä keskuudesta
  kahden vuoden mittaiseksi toimikaudeksi.

Tarkistus 239

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 4 kohta

52 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä
  2
   kohdassa tarkoitettujen istuntojen lisäksi hallintoneuvosto pitää vähintään kerran vuodessa strategisen kokouksen, jonka ensisijaisena tavoitteena on määrittää kestävään biopohjaiseen alaan liittyvät haasteet ja mahdollisuudet sekä uusia strategisia suuntaviivoja CBE-yhteisyritykselle. | 4.   Edellä
  3
   kohdassa tarkoitettujen istuntojen lisäksi hallintoneuvosto pitää vähintään kerran vuodessa strategisen kokouksen, jonka ensisijaisena tavoitteena on määrittää kestävään biopohjaiseen alaan liittyvät haasteet ja mahdollisuudet sekä uusia strategisia suuntaviivoja CBE-yhteisyritykselle
  erityisesti koko Euroopan toimijoiden potentiaalin hyödyntämiseksi täysimääräisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Edellä
  2
   kohdassa tarkoitettujen istuntojen lisäksi hallintoneuvosto pitää vähintään kerran vuodessa strategisen kokouksen, jonka ensisijaisena tavoitteena on määrittää kestävään biopohjaiseen alaan liittyvät haasteet ja mahdollisuudet sekä uusia strategisia suuntaviivoja CBE-yhteisyritykselle.

4.   Edellä
  3
   kohdassa tarkoitettujen istuntojen lisäksi hallintoneuvosto pitää vähintään kerran vuodessa strategisen kokouksen, jonka ensisijaisena tavoitteena on määrittää kestävään biopohjaiseen alaan liittyvät haasteet ja mahdollisuudet sekä uusia strategisia suuntaviivoja CBE-yhteisyritykselle
  erityisesti koko Euroopan toimijoiden potentiaalin hyödyntämiseksi täysimääräisesti
  .

Tarkistus 240

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 5 kohta

52 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Strategiseen kokoukseen on kutsuttava myös muita johtajia ja virkamiehiä, joilla on päätösvaltaa johtavissa eurooppalaisissa biopohjaisissa yrityksissä
  tai
  komissiossa. Valtioiden edustajien ryhmän, tieteellisen komitean ja käyttöönottoryhmien puheenjohtajat
  voidaan kutsua osallistumaan tarkkailijoina
  . | 5.   Strategiseen kokoukseen on kutsuttava myös muita johtajia ja virkamiehiä, joilla on päätösvaltaa johtavissa eurooppalaisissa biopohjaisissa yrityksissä, komissiossa
  sekä tarvittaessa riippumattomia ulkopuolisia asiantuntijoita ja muita asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan ja tutkimusyhteisön edustajat
  . Valtioiden edustajien ryhmän, tieteellisen komitean ja käyttöönottoryhmien puheenjohtajat
  ovat pysyviä tarkkailijoita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Strategiseen kokoukseen on kutsuttava myös muita johtajia ja virkamiehiä, joilla on päätösvaltaa johtavissa eurooppalaisissa biopohjaisissa yrityksissä
  tai
  komissiossa. Valtioiden edustajien ryhmän, tieteellisen komitean ja käyttöönottoryhmien puheenjohtajat
  voidaan kutsua osallistumaan tarkkailijoina
  .

5.   Strategiseen kokoukseen on kutsuttava myös muita johtajia ja virkamiehiä, joilla on päätösvaltaa johtavissa eurooppalaisissa biopohjaisissa yrityksissä, komissiossa
  sekä tarvittaessa riippumattomia ulkopuolisia asiantuntijoita ja muita asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan ja tutkimusyhteisön edustajat
  . Valtioiden edustajien ryhmän, tieteellisen komitean ja käyttöönottoryhmien puheenjohtajat
  ovat pysyviä tarkkailijoita
  .

Tarkistus 241

Tarkistus 241

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 3 kohta

53 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tieteellisen komitean puheenjohtaja valitaan kahden vuoden toimikaudeksi. | 3.   Tieteellisen komitean puheenjohtaja valitaan
  sen jäsenten keskuudesta
  kahden vuoden toimikaudeksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tieteellisen komitean puheenjohtaja valitaan kahden vuoden toimikaudeksi.

3.   Tieteellisen komitean puheenjohtaja valitaan
  sen jäsenten keskuudesta
  kahden vuoden toimikaudeksi.

Tarkistus 242

Tarkistus 242

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 4 kohta

53 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tieteellinen komitea perustaa työryhmän, joka koostuu jäsenistä, joilla on asianmukaiset valmiudet varmistaa, että työohjelman kaikkiin kestävyysnäkökohtiin kiinnitetään riittävästi huomiota. Tieteellisen komitean työohjelmaa koskevassa neuvonnassa on
  mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä
  kiertotalouteen, ympäristön kestävyyteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja parantamiseen liittyviä näkökohtia sekä biopohjaisten järjestelmien ja niihin liittyvien arvoketjujen kestävyyteen liittyviä laajempia näkökohtia. | 4.   Tieteellinen komitea perustaa työryhmän, joka koostuu jäsenistä, joilla on asianmukaiset valmiudet varmistaa, että työohjelman kaikkiin kestävyysnäkökohtiin kiinnitetään riittävästi huomiota. Tieteellisen komitean työohjelmaa koskevassa neuvonnassa on
  käsiteltävä luonnonvarojen rajalliseen saatavuuteen,
  kiertotalouteen, ympäristön kestävyyteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja parantamiseen
  , maan, maaperän ja veden laatuun
  liittyviä näkökohtia sekä biopohjaisten järjestelmien ja niihin liittyvien arvoketjujen
  sosiaalisiin ja ilmastovaikutuksiin sekä
  kestävyyteen liittyviä laajempia näkökohtia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Tieteellinen komitea perustaa työryhmän, joka koostuu jäsenistä, joilla on asianmukaiset valmiudet varmistaa, että työohjelman kaikkiin kestävyysnäkökohtiin kiinnitetään riittävästi huomiota. Tieteellisen komitean työohjelmaa koskevassa neuvonnassa on
  mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä
  kiertotalouteen, ympäristön kestävyyteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja parantamiseen liittyviä näkökohtia sekä biopohjaisten järjestelmien ja niihin liittyvien arvoketjujen kestävyyteen liittyviä laajempia näkökohtia.

4.   Tieteellinen komitea perustaa työryhmän, joka koostuu jäsenistä, joilla on asianmukaiset valmiudet varmistaa, että työohjelman kaikkiin kestävyysnäkökohtiin kiinnitetään riittävästi huomiota. Tieteellisen komitean työohjelmaa koskevassa neuvonnassa on
  käsiteltävä luonnonvarojen rajalliseen saatavuuteen,
  kiertotalouteen, ympäristön kestävyyteen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja parantamiseen
  , maan, maaperän ja veden laatuun
  liittyviä näkökohtia sekä biopohjaisten järjestelmien ja niihin liittyvien arvoketjujen
  sosiaalisiin ja ilmastovaikutuksiin sekä
  kestävyyteen liittyviä laajempia näkökohtia.

Tarkistus 243

Tarkistus 243

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 1 kohta

54 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Perustetaan yksi tai useampi käyttöönottoryhmä 21 artiklan mukaisesti. Käyttöönottoryhmien tehtävänä on neuvoa hallintoneuvostoa biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamisen kannalta kriittisissä kysymyksissä ja edistää kestävien biopohjaisten ratkaisujen käyttöönottoa. | 1.   Perustetaan yksi tai useampi käyttöönottoryhmä 21 artiklan mukaisesti. Käyttöönottoryhmien tehtävänä on neuvoa hallintoneuvostoa
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamisen kannalta kriittisissä kysymyksissä ja edistää kestävien biopohjaisten ratkaisujen käyttöönottoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Perustetaan yksi tai useampi käyttöönottoryhmä 21 artiklan mukaisesti. Käyttöönottoryhmien tehtävänä on neuvoa hallintoneuvostoa biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamisen kannalta kriittisissä kysymyksissä ja edistää kestävien biopohjaisten ratkaisujen käyttöönottoa.

1.   Perustetaan yksi tai useampi käyttöönottoryhmä 21 artiklan mukaisesti. Käyttöönottoryhmien tehtävänä on neuvoa hallintoneuvostoa
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden markkinoille saattamisen kannalta kriittisissä kysymyksissä ja edistää kestävien biopohjaisten ratkaisujen käyttöönottoa.

Tarkistus 244

Tarkistus 244

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 2 kohta

54 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painotus sekä biopohjaiseen innovointiin liittyvien sidosryhmien edustavuus. Myös muut sidosryhmät kuin BIC:n jäsenet, niiden osakkuusyhteisöt tai näiden sidosyhteisöt voivat ilmaista kiinnostuksensa liittyä käyttöönottoryhmän jäseniksi. Hallintoneuvosto vahvistaa käyttöönottoryhmien suunnitellun koon ja kokoonpanon, toimikausien keston ja jäsenten uusimista koskevan mahdollisuuden sekä valitsee ryhmien jäsenet. Jäsenluettelon on oltava julkisesti saatavilla. | 2.   Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painotus sekä biopohjaiseen innovointiin liittyvien sidosryhmien edustavuus. Myös muut sidosryhmät kuin BIC:n jäsenet, niiden osakkuusyhteisöt tai näiden sidosyhteisöt voivat ilmaista kiinnostuksensa liittyä käyttöönottoryhmän jäseniksi
  , ja samalla on varmistettava pk-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen edustus. Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on pyrittävä siihen, että sidosryhmät ovat edustettuina mahdollisimman laajasti, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja.
  Hallintoneuvosto vahvistaa käyttöönottoryhmien suunnitellun koon ja kokoonpanon, toimikausien keston ja jäsenten uusimista koskevan mahdollisuuden sekä valitsee ryhmien jäsenet
  tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti
  . Jäsenluettelon on oltava julkisesti saatavilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painotus sekä biopohjaiseen innovointiin liittyvien sidosryhmien edustavuus. Myös muut sidosryhmät kuin BIC:n jäsenet, niiden osakkuusyhteisöt tai näiden sidosyhteisöt voivat ilmaista kiinnostuksensa liittyä käyttöönottoryhmän jäseniksi. Hallintoneuvosto vahvistaa käyttöönottoryhmien suunnitellun koon ja kokoonpanon, toimikausien keston ja jäsenten uusimista koskevan mahdollisuuden sekä valitsee ryhmien jäsenet. Jäsenluettelon on oltava julkisesti saatavilla.

2.   Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painotus sekä biopohjaiseen innovointiin liittyvien sidosryhmien edustavuus. Myös muut sidosryhmät kuin BIC:n jäsenet, niiden osakkuusyhteisöt tai näiden sidosyhteisöt voivat ilmaista kiinnostuksensa liittyä käyttöönottoryhmän jäseniksi
  , ja samalla on varmistettava pk-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen edustus. Käyttöönottoryhmien kokoonpanossa on pyrittävä siihen, että sidosryhmät ovat edustettuina mahdollisimman laajasti, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja.
  Hallintoneuvosto vahvistaa käyttöönottoryhmien suunnitellun koon ja kokoonpanon, toimikausien keston ja jäsenten uusimista koskevan mahdollisuuden sekä valitsee ryhmien jäsenet
  tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti
  . Jäsenluettelon on oltava julkisesti saatavilla.

Tarkistus 245

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 3 kohta

54 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Käyttöönottoryhmät kokoontuvat vähintään kerran vuodessa fyysisesti tai virtuaalisesti. Käyttöönottoryhmät vahvistavat ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestykset. Käyttöönottoryhmien ylimääräiset kokoukset kutsutaan koolle hallintoneuvoston pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi pyytää myös muiden henkilöiden osallistumista ylimääräisiin kokouksiin. Luettelo ylimääräisiin kokouksiin osallistuvista henkilöistä on asetettava julkisesti saataville. | 3.   Käyttöönottoryhmät kokoontuvat vähintään kerran vuodessa fyysisesti tai virtuaalisesti. Käyttöönottoryhmät vahvistavat ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestykset. Käyttöönottoryhmien ylimääräiset kokoukset kutsutaan koolle hallintoneuvoston pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi pyytää myös muiden henkilöiden osallistumista ylimääräisiin kokouksiin.
  Esityslista, kokouspöytäkirja ja
  luettelo ylimääräisiin kokouksiin osallistuvista henkilöistä on asetettava julkisesti saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Käyttöönottoryhmät kokoontuvat vähintään kerran vuodessa fyysisesti tai virtuaalisesti. Käyttöönottoryhmät vahvistavat ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestykset. Käyttöönottoryhmien ylimääräiset kokoukset kutsutaan koolle hallintoneuvoston pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi pyytää myös muiden henkilöiden osallistumista ylimääräisiin kokouksiin. Luettelo ylimääräisiin kokouksiin osallistuvista henkilöistä on asetettava julkisesti saataville.

3.   Käyttöönottoryhmät kokoontuvat vähintään kerran vuodessa fyysisesti tai virtuaalisesti. Käyttöönottoryhmät vahvistavat ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestykset. Käyttöönottoryhmien ylimääräiset kokoukset kutsutaan koolle hallintoneuvoston pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi pyytää myös muiden henkilöiden osallistumista ylimääräisiin kokouksiin.
  Esityslista, kokouspöytäkirja ja
  luettelo ylimääräisiin kokouksiin osallistuvista henkilöistä on asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 246

Tarkistus 246

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 5 kohta

54 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Käyttöönottoryhmät antavat hallintoneuvoston pyynnöstä suosituksia biopohjaisten innovaatioiden käyttöönottoon liittyvistä kysymyksistä. Käyttöönottoryhmät voivat myös antaa suosituksia hallintoneuvostolle milloin tahansa omasta aloitteestaan. | 5.   Käyttöönottoryhmät antavat hallintoneuvoston pyynnöstä suosituksia
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden käyttöönottoon liittyvistä kysymyksistä. Käyttöönottoryhmät voivat myös antaa suosituksia hallintoneuvostolle milloin tahansa omasta aloitteestaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Käyttöönottoryhmät antavat hallintoneuvoston pyynnöstä suosituksia biopohjaisten innovaatioiden käyttöönottoon liittyvistä kysymyksistä. Käyttöönottoryhmät voivat myös antaa suosituksia hallintoneuvostolle milloin tahansa omasta aloitteestaan.

5.   Käyttöönottoryhmät antavat hallintoneuvoston pyynnöstä suosituksia
  kestävien
  biopohjaisten innovaatioiden käyttöönottoon liittyvistä kysymyksistä. Käyttöönottoryhmät voivat myös antaa suosituksia hallintoneuvostolle milloin tahansa omasta aloitteestaan.

Tarkistus 247

Tarkistus 247

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – a alakohta

55 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (47) yleisten tavoitteiden saavuttamista, erityisesti tavoitteita vähentää vuoteen 2030 mennessä unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (47) yleisten tavoitteiden saavuttamista, erityisesti tavoitteita vähentää vuoteen 2030 mennessä unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä;

47

| a) | edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (47) yleisten tavoitteiden saavuttamista, erityisesti tavoitteita vähentää vuoteen 2030 mennessä unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

a)

edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (47) yleisten tavoitteiden saavuttamista, erityisesti tavoitteita vähentää vuoteen 2030 mennessä unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä;

47

viimeistään

Tarkistus 248

Tarkistus 248

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | varmistaa, että ilmailuun liittyvä tutkimus- ja innovointitoiminta edistää unionin ilmailualan maailmanlaajuista kestävää kilpailukykyä, että ilmastoneutraalit ilmailuteknologiat täyttävät asiaankuuluvat lentoturvallisuusvaatimukset (48) ja että ilmailu on edelleen turvallinen, luotettava, kustannustehokas ja tehokas matkustajien ja rahdin kuljetusmuoto; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

varmistaa, että ilmailuun liittyvä tutkimus- ja innovointitoiminta edistää unionin ilmailualan maailmanlaajuista kestävää kilpailukykyä, että ilmastoneutraalit ilmailuteknologiat täyttävät asiaankuuluvat lentoturvallisuusvaatimukset (48) ja että ilmailu on edelleen turvallinen, luotettava, kustannustehokas ja tehokas matkustajien ja rahdin kuljetusmuoto;

48

| b) | varmistaa, että ilmailuun liittyvä tutkimus- ja innovointitoiminta edistää unionin ilmailualan maailmanlaajuista kestävää kilpailukykyä, että ilmastoneutraalit ilmailuteknologiat täyttävät asiaankuuluvat lentoturvallisuusvaatimukset (48) ja että ilmailu on edelleen
  kilpailukykyinen,
  turvallinen, luotettava
  , kestävä, kohtuuhintainen
  , kustannustehokas ja tehokas matkustajien ja rahdin kuljetusmuoto; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että ilmailuun liittyvä tutkimus- ja innovointitoiminta edistää unionin ilmailualan maailmanlaajuista kestävää kilpailukykyä, että ilmastoneutraalit ilmailuteknologiat täyttävät asiaankuuluvat lentoturvallisuusvaatimukset (48) ja että ilmailu on edelleen
  kilpailukykyinen,
  turvallinen, luotettava
  , kestävä, kohtuuhintainen
  , kustannustehokas ja tehokas matkustajien ja rahdin kuljetusmuoto;

48

kilpailukykyinen,

, kestävä, kohtuuhintainen

Tarkistus 249

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – a alakohta

55 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | integroida ja demonstroida murroksellisia ilma-alusten teknologisia innovaatioita, joilla voidaan vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 huipputeknologiaan verrattuna ja pohjustaa ilmastoneutraalin ilmailualan saavuttamista vuoteen 2050 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

integroida ja demonstroida murroksellisia ilma-alusten teknologisia innovaatioita, joilla voidaan vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 huipputeknologiaan verrattuna ja pohjustaa ilmastoneutraalin ilmailualan saavuttamista vuoteen 2050 mennessä;

| a) | integroida ja demonstroida murroksellisia ilma-alusten teknologisia innovaatioita, joilla voidaan vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä
  , myös muita kuin hiilidioksidivaikutuksia,
  vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 huipputeknologiaan verrattuna ja pohjustaa ilmastoneutraalin ilmailualan saavuttamista vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

a)

integroida ja demonstroida murroksellisia ilma-alusten teknologisia innovaatioita, joilla voidaan vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä
  , myös muita kuin hiilidioksidivaikutuksia,
  vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 huipputeknologiaan verrattuna ja pohjustaa ilmastoneutraalin ilmailualan saavuttamista vuoteen 2050 mennessä;

, myös muita kuin hiilidioksidivaikutuksia,

Tarkistus 250

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – b alakohta

55 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | varmistaa, että innovaatioiden teknisellä ja potentiaalisella teollisella valmiudella voidaan tukea murroksellisten uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöönottoa vuoteen 2035 mennessä siten, että tavoitteena on korvata 75 prosenttia käytössä olevasta kalustosta vuoteen 2050 mennessä ja kehittää innovatiivinen, luotettava, turvallinen ja kustannustehokas eurooppalainen ilmailujärjestelmä, jolla voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

varmistaa, että innovaatioiden teknisellä ja potentiaalisella teollisella valmiudella voidaan tukea murroksellisten uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöönottoa vuoteen 2035 mennessä siten, että tavoitteena on korvata 75 prosenttia käytössä olevasta kalustosta vuoteen 2050 mennessä ja kehittää innovatiivinen, luotettava, turvallinen ja kustannustehokas eurooppalainen ilmailujärjestelmä, jolla voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä;

| b) | varmistaa, että innovaatioiden teknisellä ja potentiaalisella teollisella valmiudella voidaan tukea murroksellisten uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöönottoa vuoteen 2035 mennessä siten, että tavoitteena on korvata 75 prosenttia käytössä olevasta kalustosta vuoteen 2050 mennessä ja kehittää innovatiivinen, luotettava, turvallinen ja kustannustehokas eurooppalainen ilmailujärjestelmä, jolla voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliustavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että innovaatioiden teknisellä ja potentiaalisella teollisella valmiudella voidaan tukea murroksellisten uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöönottoa vuoteen 2035 mennessä siten, että tavoitteena on korvata 75 prosenttia käytössä olevasta kalustosta vuoteen 2050 mennessä ja kehittää innovatiivinen, luotettava, turvallinen ja kustannustehokas eurooppalainen ilmailujärjestelmä, jolla voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliustavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä;

viimeistään

Tarkistus 251

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – c alakohta

55 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | laajentaa ja edistää ilmastoneutraalin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin arvoketjujen, kuten tiedeyhteisön, tutkimusorganisaatioiden, teollisuuden
  ja
  pk-yritysten, yhdentymistä myös hyödyntämällä synergioita muiden kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

laajentaa ja edistää ilmastoneutraalin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin arvoketjujen, kuten tiedeyhteisön, tutkimusorganisaatioiden, teollisuuden
  ja
  pk-yritysten, yhdentymistä myös hyödyntämällä synergioita muiden kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien kanssa.

ja

| c) | laajentaa ja edistää ilmastoneutraalin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin arvoketjujen, kuten tiedeyhteisön, tutkimusorganisaatioiden, teollisuuden, pk-yritysten
  ja startup-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten
  , yhdentymistä myös hyödyntämällä synergioita muiden kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien kanssa
  ja tukemalla toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa; |
| --- | --- |

c)

laajentaa ja edistää ilmastoneutraalin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin arvoketjujen, kuten tiedeyhteisön, tutkimusorganisaatioiden, teollisuuden, pk-yritysten
  ja startup-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten
  , yhdentymistä myös hyödyntämällä synergioita muiden kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien kanssa
  ja tukemalla toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa;

ja startup-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten

ja tukemalla toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa;

Tarkistus 252

Tarkistus 252

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

55 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | edistää laadukkaita työpaikkoja ilmailualalla sekä kasvun palauttamista ja luomista, kun otetaan huomioon sen erityinen merkitys unionin taloudelliselle ja sosiaaliselle elpymiselle ja sen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

edistää laadukkaita työpaikkoja ilmailualalla sekä kasvun palauttamista ja luomista, kun otetaan huomioon sen erityinen merkitys unionin taloudelliselle ja sosiaaliselle elpymiselle ja sen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamiselle.

edistää laadukkaita työpaikkoja ilmailualalla sekä kasvun palauttamista ja luomista, kun otetaan huomioon sen erityinen merkitys unionin taloudelliselle ja sosiaaliselle elpymiselle ja sen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamiselle.

Tarkistus 253

Tarkistus 253

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – a alakohta

56 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | julkaista asiaankuuluvilla verkkosivustoilla kaikki tiedot, joita tarvitaan puhtaan ilmailun yhteisyritystä koskevien ehdotusten valmistelemiseksi ja toimittamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

julkaista asiaankuuluvilla verkkosivustoilla kaikki tiedot, joita tarvitaan puhtaan ilmailun yhteisyritystä koskevien ehdotusten valmistelemiseksi ja toimittamiseksi;

| a) | julkaista asiaankuuluvilla verkkosivustoilla kaikki tiedot, joita tarvitaan puhtaan ilmailun yhteisyritystä koskevien ehdotusten valmistelemiseksi ja toimittamiseksi
  avoimesti ja käyttäjäystävällisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

julkaista asiaankuuluvilla verkkosivustoilla kaikki tiedot, joita tarvitaan puhtaan ilmailun yhteisyritystä koskevien ehdotusten valmistelemiseksi ja toimittamiseksi
  avoimesti ja käyttäjäystävällisesti
  ;

avoimesti ja käyttäjäystävällisesti

Tarkistus 254

Tarkistus 254

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – b alakohta

56 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | seurata ja arvioida teknologian kehitystä 55 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin
  komission suorassa valvonnassa toteutettavaa
  ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin riippumatonta vaikutusten seurantaa varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

seurata ja arvioida teknologian kehitystä 55 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin
  komission suorassa valvonnassa toteutettavaa
  ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin riippumatonta vaikutusten seurantaa varten;

komission suorassa valvonnassa toteutettavaa

| b) | seurata ja arvioida teknologian kehitystä 55 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin riippumatonta vaikutusten seurantaa varten; |
| --- | --- |

b)

seurata ja arvioida teknologian kehitystä 55 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin riippumatonta vaikutusten seurantaa varten;

Tarkistus 255

Tarkistus 255

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – c alakohta

56 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | avustaa
  komission
  pyynnöstä sellaisten säännösten ja standardien
  laatimisessa
  ja
  kehittämisessä
  , joilla tuetaan puhtaiden ilmailuratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla, erityisesti toteuttamalla tutkimuksia ja simulaatioita ja antamalla teknistä neuvontaa ottaen samalla huomioon tarpeen poistaa markkinoille pääsyn esteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

avustaa
  komission
  pyynnöstä sellaisten säännösten ja standardien
  laatimisessa
  ja
  kehittämisessä
  , joilla tuetaan puhtaiden ilmailuratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla, erityisesti toteuttamalla tutkimuksia ja simulaatioita ja antamalla teknistä neuvontaa ottaen samalla huomioon tarpeen poistaa markkinoille pääsyn esteet.

komission

laatimisessa

kehittämisessä

| c) | avustaa
  ja antaa komissiolle sen
  pyynnöstä
  palautetta
  sellaisten säännösten ja standardien
  laatimisesta
  ja
  kehittämisestä
  , joilla tuetaan puhtaiden ilmailuratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla, erityisesti toteuttamalla tutkimuksia ja simulaatioita ja antamalla teknistä neuvontaa ottaen samalla huomioon tarpeen poistaa markkinoille pääsyn esteet; |
| --- | --- |

c)

avustaa
  ja antaa komissiolle sen
  pyynnöstä
  palautetta
  sellaisten säännösten ja standardien
  laatimisesta
  ja
  kehittämisestä
  , joilla tuetaan puhtaiden ilmailuratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla, erityisesti toteuttamalla tutkimuksia ja simulaatioita ja antamalla teknistä neuvontaa ottaen samalla huomioon tarpeen poistaa markkinoille pääsyn esteet;

ja antaa komissiolle sen

palautetta

laatimisesta

kehittämisestä

Tarkistus 256

Tarkistus 256

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

56 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | kehittää mekanismeja, joilla lisätään puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja kansallisten elvytyssuunnitelmien täytäntöönpanon koordinointia ja yhteensovittamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

kehittää mekanismeja, joilla lisätään puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja kansallisten elvytyssuunnitelmien täytäntöönpanon koordinointia ja yhteensovittamista;

kehittää mekanismeja, joilla lisätään puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja kansallisten elvytyssuunnitelmien täytäntöönpanon koordinointia ja yhteensovittamista;

Tarkistus 257

Tarkistus 257

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

56 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | edistää koordinointia kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien kanssa ja siten mahdollistaa ketjun alkupään yhteistyötä koskeva etenemissuunnitelma ja joidenkin toimien toteuttaminen yhteisesti, jotta tutkimusohjelmien synkronoinnista voidaan saada suurin mahdollinen vipuvaikutus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c b)

c b)

edistää koordinointia kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien kanssa ja siten mahdollistaa ketjun alkupään yhteistyötä koskeva etenemissuunnitelma ja joidenkin toimien toteuttaminen yhteisesti, jotta tutkimusohjelmien synkronoinnista voidaan saada suurin mahdollinen vipuvaikutus.

edistää koordinointia kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien kanssa ja siten mahdollistaa ketjun alkupään yhteistyötä koskeva etenemissuunnitelma ja joidenkin toimien toteuttaminen yhteisesti, jotta tutkimusohjelmien synkronoinnista voidaan saada suurin mahdollinen vipuvaikutus.

Tarkistus 258

Tarkistus 258

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 1 kohta – b alakohta

57 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | liitteessä I luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  puhtaan ilmailun yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

liitteessä I luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  puhtaan ilmailun yhteisyritykseen;

ehdoitta

| b) | liitteessä I luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä puhtaan ilmailun yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen luontoissuoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

liitteessä I luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä puhtaan ilmailun yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen luontoissuoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen luontoissuoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 259

Tarkistus 259

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – a alakohta

60 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toimet, jotka
  kuuluvat
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  epäsuoriin toimiin mutta joita ei rahoiteta tällaisiin epäsuoriin toimiin osoitetuista varoista
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

toimet, jotka
  kuuluvat
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  epäsuoriin toimiin mutta joita ei rahoiteta tällaisiin epäsuoriin toimiin osoitetuista varoista
  ;

kuuluvat

epäsuoriin toimiin mutta joita ei rahoiteta tällaisiin epäsuoriin toimiin osoitetuista varoista

| a) | toimet, jotka
  kattavat kaikki
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  osat, jotka eivät ole unionin rahoittamia ja joilla edistetään yhteisyrityksen työohjelman toteuttamista
  ; |
| --- | --- |

a)

toimet, jotka
  kattavat kaikki
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  osat, jotka eivät ole unionin rahoittamia ja joilla edistetään yhteisyrityksen työohjelman toteuttamista
  ;

kattavat kaikki

osat, jotka eivät ole unionin rahoittamia ja joilla edistetään yhteisyrityksen työohjelman toteuttamista

Tarkistus 260

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – d alakohta

60 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | yksityiset tutkimus- ja innovointihankkeet, jotka täydentävät strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

yksityiset tutkimus- ja innovointihankkeet, jotka täydentävät strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeita;

| d) | yksityiset tutkimus- ja innovointihankkeet, jotka täydentävät strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeita
  , sekä toimet, joilla edistetään toimialakohtaisen osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa
  ; |
| --- | --- |

d)

yksityiset tutkimus- ja innovointihankkeet, jotka täydentävät strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeita
  , sekä toimet, joilla edistetään toimialakohtaisen osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa
  ;

, sekä toimet, joilla edistetään toimialakohtaisen osaamisen käyttöönottoa koko arvoketjussa

Tarkistus 261

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – d alakohta

61 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin;

| d) | Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin; |
| --- | --- |

d)

Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin;

tieteellinen

Tarkistus 262

Tarkistus 262

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 1 kohta – b alakohta

62 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yhdeksän
  perustaja- ja liitännäisosakkaiden keskuudestaan valitsemaa muiden osakkaiden kuin unionin edustajaa, millä varmistetaan ilmailun arvoketjun toimijoiden, kuten ilma-alusten
  kokonaispalveluntarjoajien
  , moottorivalmistajien ja laitevalmistajien, tasapainoinen edustus. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksessään kiertomekanismin muiden osakkaiden kuin unionin paikkojen jakamista varten. Valittuihin edustajiin on kuuluttava vähintään
  yksi
  eurooppalaisten pk-yritysten edustaja, yksi tutkimusorganisaatioiden edustaja ja yksi akateemisten laitosten edustaja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yhdeksän
  perustaja- ja liitännäisosakkaiden keskuudestaan valitsemaa muiden osakkaiden kuin unionin edustajaa, millä varmistetaan ilmailun arvoketjun toimijoiden, kuten ilma-alusten
  kokonaispalveluntarjoajien
  , moottorivalmistajien ja laitevalmistajien, tasapainoinen edustus. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksessään kiertomekanismin muiden osakkaiden kuin unionin paikkojen jakamista varten. Valittuihin edustajiin on kuuluttava vähintään
  yksi
  eurooppalaisten pk-yritysten edustaja, yksi tutkimusorganisaatioiden edustaja ja yksi akateemisten laitosten edustaja.

yhdeksän

kokonaispalveluntarjoajien

yksi

| b) | kaksitoista
  perustaja- ja liitännäisosakkaiden keskuudestaan valitsemaa muiden osakkaiden kuin unionin edustajaa, millä varmistetaan ilmailun arvoketjun toimijoiden, kuten ilma-alusten
  valmistajien
  , moottorivalmistajien ja laitevalmistajien, tasapainoinen edustus. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksessään kiertomekanismin muiden osakkaiden kuin unionin paikkojen jakamista varten
  ja ottaa tässä huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  . Valittuihin edustajiin on kuuluttava vähintään
  kaksi
  eurooppalaisten pk-yritysten
  edustajaa, yksi liitännäisosakkaiden
  edustaja, yksi tutkimusorganisaatioiden edustaja ja yksi akateemisten laitosten edustaja. |
| --- | --- |

b)

kaksitoista
  perustaja- ja liitännäisosakkaiden keskuudestaan valitsemaa muiden osakkaiden kuin unionin edustajaa, millä varmistetaan ilmailun arvoketjun toimijoiden, kuten ilma-alusten
  valmistajien
  , moottorivalmistajien ja laitevalmistajien, tasapainoinen edustus. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksessään kiertomekanismin muiden osakkaiden kuin unionin paikkojen jakamista varten
  ja ottaa tässä huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen
  . Valittuihin edustajiin on kuuluttava vähintään
  kaksi
  eurooppalaisten pk-yritysten
  edustajaa, yksi liitännäisosakkaiden
  edustaja, yksi tutkimusorganisaatioiden edustaja ja yksi akateemisten laitosten edustaja.

kaksitoista

valmistajien

ja ottaa tässä huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen

kaksi

edustajaa, yksi liitännäisosakkaiden

Tarkistus 263

Tarkistus 263

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 1 kohta – b alakohta

64 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | edistää
  vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  saavuttamista edistävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla
  ja varmistaa 55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden saavuttaminen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

edistää
  vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  saavuttamista edistävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla
  ja varmistaa 55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden saavuttaminen
  ;

vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden

ja varmistaa 55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden saavuttaminen

| b) | edistää
  55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden
  saavuttamista edistävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla
  vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

b)

edistää
  55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden
  saavuttamista edistävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla
  vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti
  ;

55 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen erityistavoitteiden

vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti

Tarkistus 264

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 2 kohta – johdantokappale

64 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hallintoneuvosto
  päättää
  ohjelman
  täytäntöönpanosta
  ja puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tavoitteiden
  saavuttamisesta
  , myös seuraavista: | 2.   Hallintoneuvosto
  arvioi
  ohjelman
  täytäntöönpanon
  ja puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tavoitteiden
  saavuttamista ja päättää niistä
  , myös seuraavista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hallintoneuvosto
  päättää
  ohjelman
  täytäntöönpanosta
  ja puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tavoitteiden
  saavuttamisesta
  , myös seuraavista:

2.   Hallintoneuvosto
  arvioi
  ohjelman
  täytäntöönpanon
  ja puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tavoitteiden
  saavuttamista ja päättää niistä
  , myös seuraavista:

Tarkistus 265

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 2 kohta – a alakohta

64 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja sen mahdolliset muutokset sekä työohjelma, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja sen mahdolliset muutokset sekä työohjelma, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina;

| a) | strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja sen mahdolliset muutokset sekä työohjelma, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina
  , puhtaan ilmailun tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan
  ; |
| --- | --- |

a)

strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja sen mahdolliset muutokset sekä työohjelma, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina
  , puhtaan ilmailun tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan
  ;

, puhtaan ilmailun tieteellistä neuvoa-antavaa elintä kuultuaan

Tarkistus 266

Tarkistus 266

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 2 kohta – b alakohta

64 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | puhdasta ilmailua koskevien ehdotuspyyntöjen strateginen monivuotinen suunnittelu ja niiden mukauttaminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin ja niihin liittyviin työohjelmiin sekä teknisiin painopisteisiin ja tutkimustoimiin, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

puhdasta ilmailua koskevien ehdotuspyyntöjen strateginen monivuotinen suunnittelu ja niiden mukauttaminen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin ja niihin liittyviin työohjelmiin sekä teknisiin painopisteisiin ja tutkimustoimiin, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina;

| b) | puhdasta ilmailua koskevien ehdotuspyyntöjen strateginen monivuotinen suunnittelu ja niiden mukauttaminen
  unionin yleisiin painopisteisiin ja tavoitteisiin sekä
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin ja niihin liittyviin työohjelmiin sekä teknisiin painopisteisiin ja tutkimustoimiin, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

puhdasta ilmailua koskevien ehdotuspyyntöjen strateginen monivuotinen suunnittelu ja niiden mukauttaminen
  unionin yleisiin painopisteisiin ja tavoitteisiin sekä
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin ja niihin liittyviin työohjelmiin sekä teknisiin painopisteisiin ja tutkimustoimiin, avoimet ehdotuspyynnöt mukaan luettuina;

unionin yleisiin painopisteisiin ja tavoitteisiin sekä

Tarkistus 267

Tarkistus 267

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 1 kohta – a alakohta

65 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | asianmukainen määrä
  komission ja unionin elinten
  edustajia
  hallintoneuvostoon kuuluvien unionin edustajien päätöksen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

asianmukainen määrä
  komission ja unionin elinten
  edustajia
  hallintoneuvostoon kuuluvien unionin edustajien päätöksen mukaisesti;

asianmukainen määrä

edustajia

| a) | kaksi
  komission ja unionin elinten
  edustajaa
  hallintoneuvostoon kuuluvien unionin edustajien päätöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kaksi
  komission ja unionin elinten
  edustajaa
  hallintoneuvostoon kuuluvien unionin edustajien päätöksen mukaisesti;

kaksi

edustajaa

Tarkistus 268

Tarkistus 268

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 1 kohta – c alakohta

65 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kaksi toimitusjohtajan valtuuttamaa puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ylemmän johdon edustajaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kaksi toimitusjohtajan valtuuttamaa puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ylemmän johdon edustajaa;

| c) | kaksi toimitusjohtajan valtuuttamaa puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ylemmän johdon edustajaa
  , jotka toimivat tarkkailijoina
  ; |
| --- | --- |

c)

kaksi toimitusjohtajan valtuuttamaa puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ylemmän johdon edustajaa
  , jotka toimivat tarkkailijoina
  ;

, jotka toimivat tarkkailijoina

Tarkistus 269

Tarkistus 269

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 5 kohta

65 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Tekninen komitea
  kehittää
  ja
  ylläpitää
  ohjelman teknistä etenemissuunnitelmaa ja strategiaa. Se ehdottaa ja valmistelee tarvittaessa sitä, että hallintoneuvosto hyväksyy puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tutkimustoimien laajuuden ja ohjelmasuunnittelun, teknisen strategian ja yleisen tutkimuksen etenemissuunnitelman. Hallintoneuvoston jäsen voidaan valtuuttaa seuraamaan teknisen komitean toimintaa. | 5.   Tekninen komitea
  päivittää
  ja
  työstää
  ohjelman teknistä etenemissuunnitelmaa ja strategiaa
  tekniikan kehityksen mukaan
  . Se ehdottaa ja valmistelee tarvittaessa sitä, että hallintoneuvosto hyväksyy puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tutkimustoimien laajuuden ja ohjelmasuunnittelun, teknisen strategian ja yleisen tutkimuksen etenemissuunnitelman. Hallintoneuvoston jäsen voidaan valtuuttaa seuraamaan teknisen komitean toimintaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Tekninen komitea
  kehittää
  ja
  ylläpitää
  ohjelman teknistä etenemissuunnitelmaa ja strategiaa. Se ehdottaa ja valmistelee tarvittaessa sitä, että hallintoneuvosto hyväksyy puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tutkimustoimien laajuuden ja ohjelmasuunnittelun, teknisen strategian ja yleisen tutkimuksen etenemissuunnitelman. Hallintoneuvoston jäsen voidaan valtuuttaa seuraamaan teknisen komitean toimintaa.

5.   Tekninen komitea
  päivittää
  ja
  työstää
  ohjelman teknistä etenemissuunnitelmaa ja strategiaa
  tekniikan kehityksen mukaan
  . Se ehdottaa ja valmistelee tarvittaessa sitä, että hallintoneuvosto hyväksyy puhtaan ilmailun yhteisyrityksen tutkimustoimien laajuuden ja ohjelmasuunnittelun, teknisen strategian ja yleisen tutkimuksen etenemissuunnitelman. Hallintoneuvoston jäsen voidaan valtuuttaa seuraamaan teknisen komitean toimintaa.

Tarkistus 270

Tarkistus 270

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 6 kohta – a alakohta

65 artikla – 6 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | laatia ehdotuksia strategisen tutkimus- ja innovaatio-ohjelman muuttamiseksi, jos tämä on tarpeen asian käsittelyä ja hallintoneuvoston lopullista päätöstä varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

laatia ehdotuksia strategisen tutkimus- ja innovaatio-ohjelman muuttamiseksi, jos tämä on tarpeen asian käsittelyä ja hallintoneuvoston lopullista päätöstä varten;

| a) | laatia
  laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella
  ehdotuksia strategisen tutkimus- ja innovaatio-ohjelman muuttamiseksi, jos tämä on tarpeen asian käsittelyä ja hallintoneuvoston lopullista päätöstä varten; |
| --- | --- |

a)

laatia
  laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella
  ehdotuksia strategisen tutkimus- ja innovaatio-ohjelman muuttamiseksi, jos tämä on tarpeen asian käsittelyä ja hallintoneuvoston lopullista päätöstä varten;

laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella

Tarkistus 271

Tarkistus 271

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 6 kohta – b alakohta

65 artikla – 6 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | laatia työohjelmaan sisällytettäviä teknisiä painopisteitä ja tutkimustoimia koskevia ehdotuksia, avointen ehdotuspyyntöjen tutkimusaiheet mukaan luettuina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

laatia työohjelmaan sisällytettäviä teknisiä painopisteitä ja tutkimustoimia koskevia ehdotuksia, avointen ehdotuspyyntöjen tutkimusaiheet mukaan luettuina;

| b) | laatia
  laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella
  työohjelmaan sisällytettäviä teknisiä painopisteitä ja tutkimustoimia koskevia ehdotuksia, avointen ehdotuspyyntöjen tutkimusaiheet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

laatia
  laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella
  työohjelmaan sisällytettäviä teknisiä painopisteitä ja tutkimustoimia koskevia ehdotuksia, avointen ehdotuspyyntöjen tutkimusaiheet mukaan luettuina;

laajan sidosryhmävuoropuhelun perusteella

Tarkistus 272

Tarkistus 272

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 6 kohta – d alakohta

65 artikla – 6 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | ehdottaa hallintoneuvoston tarkasteltavaksi ja lopulliseksi päätökseksi ohjelman teknisen soveltamisalan tarkistamista tai optimointia, jotta puhtaan ilmailun yhteisyrityksen työohjelma
  ja tavoitteet
  voidaan
  sovittaa yhteen
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien työohjelmien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

ehdottaa hallintoneuvoston tarkasteltavaksi ja lopulliseksi päätökseksi ohjelman teknisen soveltamisalan tarkistamista tai optimointia, jotta puhtaan ilmailun yhteisyrityksen työohjelma
  ja tavoitteet
  voidaan
  sovittaa yhteen
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien työohjelmien kanssa;

ja tavoitteet

sovittaa yhteen

| d) | ehdottaa
  riippumattomien tulosten tarkastelujen ja ohjelman potentiaalisten vaikutusten analyysin perusteella
  hallintoneuvoston tarkasteltavaksi ja lopulliseksi päätökseksi
  strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja
  ohjelman teknisen soveltamisalan tarkistamista tai optimointia, jotta puhtaan ilmailun yhteisyrityksen työohjelma voidaan
  pitää yhteensopivana
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  yleisten tavoitteiden
  ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien asiaan liittyvien työohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

d)

ehdottaa
  riippumattomien tulosten tarkastelujen ja ohjelman potentiaalisten vaikutusten analyysin perusteella
  hallintoneuvoston tarkasteltavaksi ja lopulliseksi päätökseksi
  strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja
  ohjelman teknisen soveltamisalan tarkistamista tai optimointia, jotta puhtaan ilmailun yhteisyrityksen työohjelma voidaan
  pitää yhteensopivana
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  yleisten tavoitteiden
  ja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien asiaan liittyvien työohjelmien kanssa;

riippumattomien tulosten tarkastelujen ja ohjelman potentiaalisten vaikutusten analyysin perusteella

strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja

pitää yhteensopivana

yleisten tavoitteiden

Tarkistus 273

Tarkistus 273

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – johdantokappale

66 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on: | Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on
  hallintoneuvoston ohjauksessa ja alaisuudessa
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on:

Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on
  hallintoneuvoston ohjauksessa ja alaisuudessa
  :

hallintoneuvoston ohjauksessa ja alaisuudessa

Tarkistus 274

Tarkistus 274

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – d alakohta

66 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | helpottaa
  teknisen komitean neuvojen mukaisesti
  komission harjoittamaa koordinointia
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien välillä päällekkäisyyksien välttämiseksi ja synergioiden edistämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

helpottaa
  teknisen komitean neuvojen mukaisesti
  komission harjoittamaa koordinointia
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien välillä päällekkäisyyksien välttämiseksi ja synergioiden edistämiseksi;

helpottaa

komission harjoittamaa koordinointia

| d) | vastata tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja
  teknisen komitean neuvojen mukaisesti
  koordinoinnista
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien välillä
  , jotta niitä voidaan ohjata ja toteuttaa
  päällekkäisyyksien välttämiseksi ja synergioiden edistämiseksi
  , ja asianmukaisten operatiivisten mekanismien määrittelemisestä yhteistyöhön perustuvien tutkimusaiheiden ja niistä seuraavien strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeiden yhdistämiseksi
  ; |
| --- | --- |

d)

vastata tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja
  teknisen komitean neuvojen mukaisesti
  koordinoinnista
  puhtaan ilmailun yhteisyrityksen toimien ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien välillä
  , jotta niitä voidaan ohjata ja toteuttaa
  päällekkäisyyksien välttämiseksi ja synergioiden edistämiseksi
  , ja asianmukaisten operatiivisten mekanismien määrittelemisestä yhteistyöhön perustuvien tutkimusaiheiden ja niistä seuraavien strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeiden yhdistämiseksi
  ;

vastata tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja

koordinoinnista

, jotta niitä voidaan ohjata ja toteuttaa

, ja asianmukaisten operatiivisten mekanismien määrittelemisestä yhteistyöhön perustuvien tutkimusaiheiden ja niistä seuraavien strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman hankkeiden yhdistämiseksi

Tarkistus 275

Tarkistus 275

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – g alakohta

66 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | varmistaa, että yhteisyritys helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin
  komission suorassa valvonnassa
  toteutettavan ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten riippumatonta seurantaa varten, ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että tämä prosessi on riippumaton itse puhtaan ilmailun yhteisyrityksestä, esimerkiksi julkisten hankintojen, riippumattomien arviointien, tarkastelujen tai tapauskohtaisten analyysien avulla. Ohjelman seuranta- ja arviointiraportti esitetään hallintoneuvostolle kerran vuodessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

varmistaa, että yhteisyritys helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin
  komission suorassa valvonnassa
  toteutettavan ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten riippumatonta seurantaa varten, ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että tämä prosessi on riippumaton itse puhtaan ilmailun yhteisyrityksestä, esimerkiksi julkisten hankintojen, riippumattomien arviointien, tarkastelujen tai tapauskohtaisten analyysien avulla. Ohjelman seuranta- ja arviointiraportti esitetään hallintoneuvostolle kerran vuodessa;

komission suorassa valvonnassa

| g) | varmistaa, että yhteisyritys helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin toteutettavan ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten riippumatonta seurantaa varten, ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että tämä prosessi on riippumaton itse puhtaan ilmailun yhteisyrityksestä, esimerkiksi julkisten hankintojen, riippumattomien arviointien, tarkastelujen tai tapauskohtaisten analyysien avulla
  , lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . Ohjelman seuranta- ja arviointiraportti esitetään hallintoneuvostolle kerran vuodessa; |
| --- | --- |

g)

varmistaa, että yhteisyritys helpottaa täysimääräistä pääsyä tietoihin toteutettavan ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten riippumatonta seurantaa varten, ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että tämä prosessi on riippumaton itse puhtaan ilmailun yhteisyrityksestä, esimerkiksi julkisten hankintojen, riippumattomien arviointien, tarkastelujen tai tapauskohtaisten analyysien avulla
  , lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa
  . Ohjelman seuranta- ja arviointiraportti esitetään hallintoneuvostolle kerran vuodessa;

, lisäämättä yhteisyritykselle aiheutuvaa hallinnollista taakkaa

Tarkistus 276

Tarkistus 276

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – otsikko

68 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin | Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin

Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin

tieteellinen

Tarkistus 277

Tarkistus 277

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 1 kohta

68 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin
  on puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  19 artiklan
  1 kohdan a alakohdan
  mukaisesti
  perustettu tieteellinen neuvoa-antava elin
  . | 1.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin
  perustetaan
  19 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antava elin
  on puhtaan ilmailun yhteisyrityksen
  19 artiklan
  1 kohdan a alakohdan
  mukaisesti
  perustettu tieteellinen neuvoa-antava elin
  .

1.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellinen
  neuvoa-antava elin
  perustetaan
  19 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 278

Tarkistus 278

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 2 kohta

68 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavassa elimessä voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä. | 2.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisessä
  neuvoa-antavassa elimessä voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä
  , jotka eivät ole jäseniä missään muussa puhtaan ilmailun yhteisyritykseen kuuluvassa elimessä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavassa elimessä voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä.

2.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisessä
  neuvoa-antavassa elimessä voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä
  , jotka eivät ole jäseniä missään muussa puhtaan ilmailun yhteisyritykseen kuuluvassa elimessä
  .

Tarkistus 279

Tarkistus 279

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 3 kohta

68 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavan elimen puheenjohtaja valitaan kahden vuoden toimikaudeksi. | 3.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisen
  neuvoa-antavan elimen puheenjohtaja valitaan
  sen pysyvien jäsenten keskuudesta
  kahden vuoden toimikaudeksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavan elimen puheenjohtaja valitaan kahden vuoden toimikaudeksi.

3.   Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisen
  neuvoa-antavan elimen puheenjohtaja valitaan
  sen pysyvien jäsenten keskuudesta
  kahden vuoden toimikaudeksi.

Tarkistus 280

Tarkistus 280

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 4 kohta

68 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) edustaja on Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavan elimen pysyvä jäsen. | 4.   Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) edustaja on Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisen
  neuvoa-antavan elimen pysyvä jäsen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) edustaja on Euroopan puhtaan ilmailun neuvoa-antavan elimen pysyvä jäsen.

4.   Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) edustaja on Euroopan puhtaan ilmailun
  tieteellisen
  neuvoa-antavan elimen pysyvä jäsen.

Tarkistus 281

Tarkistus 281

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 4 a kohta (uusi)

68 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Vähintään yhdellä tieteellisellä asiantuntijalla on oltava kokemusta ympäristö- ja ilmastotieteestä ilmailun yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Vähintään yhdellä tieteellisellä asiantuntijalla on oltava kokemusta ympäristö- ja ilmastotieteestä ilmailun yhteydessä.

Tarkistus 282

Tarkistus 282

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta – a alakohta

71 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa (51)

  ja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettuja tavoitteita (52) nostamalla EU:n tavoitteita siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta ja ilmastoneutraalius saavutetaan vuoteen 2050 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa (51)

  ja
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettuja tavoitteita (52) nostamalla EU:n tavoitteita siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta ja ilmastoneutraalius saavutetaan vuoteen 2050 mennessä;

51

ja

52

| a) | edistää vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa (51), Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (52)

  ja eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetettuja tavoitteita nostamalla EU:n tavoitteita
  energiatehokkuussäästöistä ja uusiutuvien energialähteiden laajentamisesta sekä
  siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta ja ilmastoneutraalius saavutetaan
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

a)

edistää vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa (51), Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (52)

  ja eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetettuja tavoitteita nostamalla EU:n tavoitteita
  energiatehokkuussäästöistä ja uusiutuvien energialähteiden laajentamisesta sekä
  siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta ja ilmastoneutraalius saavutetaan
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä;

51

52

ja eurooppalaisessa ilmastolaissa

energiatehokkuussäästöistä ja uusiutuvien energialähteiden laajentamisesta sekä

viimeistään

Tarkistus 283

Tarkistus 283

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta – b alakohta

71 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | edistää ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan Euroopan komission vuoden 2020 vetystrategian (53) täytäntöönpanoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

edistää ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan Euroopan komission vuoden 2020 vetystrategian (53) täytäntöönpanoa;

53

| b) | edistää ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan Euroopan komission vuoden 2020 vetystrategian (53)

  , EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman
  täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

b)

edistää ilmastoneutraalia Eurooppaa koskevan Euroopan komission vuoden 2020 vetystrategian (53)

  , EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman
  täytäntöönpanoa;

53

, EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman

Tarkistus 284

Tarkistus 284

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta – c alakohta

71 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | vahvistaa unionin puhtaan vedyn arvoketjun kilpailukykyä erityisesti alan pk-yritysten tukemiseksi ja siten innovatiivisten kilpailukykyisten puhtaiden ratkaisujen markkinoille pääsyn nopeuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

vahvistaa unionin puhtaan vedyn arvoketjun kilpailukykyä erityisesti alan pk-yritysten tukemiseksi ja siten innovatiivisten kilpailukykyisten puhtaiden ratkaisujen markkinoille pääsyn nopeuttamiseksi;

| c) | kehittää ja
  vahvistaa
  unionin johtoasemaa ja
  unionin puhtaan vedyn arvoketjun kilpailukykyä erityisesti alan pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  tukemiseksi ja siten innovatiivisten kilpailukykyisten puhtaiden
  ja energiatehokkaiden
  ratkaisujen
  tutkimuksen, kehittämisen ja
  markkinoille pääsyn nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

c)

kehittää ja
  vahvistaa
  unionin johtoasemaa ja
  unionin puhtaan vedyn arvoketjun kilpailukykyä erityisesti alan pk-yritysten
  ja startup-yritysten
  tukemiseksi ja siten innovatiivisten kilpailukykyisten puhtaiden
  ja energiatehokkaiden
  ratkaisujen
  tutkimuksen, kehittämisen ja
  markkinoille pääsyn nopeuttamiseksi;

kehittää ja

unionin johtoasemaa ja

ja startup-yritysten

ja energiatehokkaiden

tutkimuksen, kehittämisen ja

Tarkistus 285

Tarkistus 285

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta – d alakohta

71 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | edistää puhtaan vedyn tuotantoa, jakelua, varastointia ja loppukäyttöä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

edistää puhtaan vedyn tuotantoa, jakelua, varastointia ja loppukäyttöä.

| d) | edistää puhtaan vedyn tuotantoa, jakelua,
  kuljetusta,
  varastointia ja loppukäyttöä. |
| --- | --- |

d)

edistää puhtaan vedyn tuotantoa, jakelua,
  kuljetusta,
  varastointia ja loppukäyttöä.

kuljetusta,

Tarkistus 286

Tarkistus 286

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

71 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | nopeuttaa tutkimus- ja innovointitoimintaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vedyn tuottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

nopeuttaa tutkimus- ja innovointitoimintaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vedyn tuottamiseksi;

nopeuttaa tutkimus- ja innovointitoimintaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vedyn tuottamiseksi;

Tarkistus 287

Tarkistus 287

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 2 kohta – a alakohta

71 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | parantaa tutkimuksen ja innovoinnin avulla puhtaiden vetyratkaisujen kustannustehokkuutta, luotettavuutta, määrää ja laatua, mukaan lukien unionissa kehitetyt tuotanto-, jakelu-, varastointi- ja loppukäyttötavat, kuten tehokkaammat ja halvemmat vedyn elektrolyysilaitteet ja halvemmat
  kuljetus-
  ja teollisuussovellukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

parantaa tutkimuksen ja innovoinnin avulla puhtaiden vetyratkaisujen kustannustehokkuutta, luotettavuutta, määrää ja laatua, mukaan lukien unionissa kehitetyt tuotanto-, jakelu-, varastointi- ja loppukäyttötavat, kuten tehokkaammat ja halvemmat vedyn elektrolyysilaitteet ja halvemmat
  kuljetus-
  ja teollisuussovellukset;

kuljetus-

| a) | parantaa tutkimuksen ja innovoinnin avulla puhtaiden vetyratkaisujen kustannustehokkuutta,
  kohtuuhintaisuutta,
  luotettavuutta, määrää ja laatua, mukaan lukien unionissa kehitetyt tuotanto-, jakelu-,
  kuljetus-,
  varastointi- ja loppukäyttötavat, kuten tehokkaammat ja halvemmat vedyn elektrolyysilaitteet
  , energia- ja muunnoshäviöiden väheneminen
  ja halvemmat
  ilmailu, meriliikenne
  ja
  raskas liikenne sekä
  teollisuussovellukset
  ja innovatiiviset ja puhtaat vetyteknologiat sekä niiden tuotannon, kuljetuksen ja varastoinnin turvallisuus ja saatavuus
  ; |
| --- | --- |

a)

parantaa tutkimuksen ja innovoinnin avulla puhtaiden vetyratkaisujen kustannustehokkuutta,
  kohtuuhintaisuutta,
  luotettavuutta, määrää ja laatua, mukaan lukien unionissa kehitetyt tuotanto-, jakelu-,
  kuljetus-,
  varastointi- ja loppukäyttötavat, kuten tehokkaammat ja halvemmat vedyn elektrolyysilaitteet
  , energia- ja muunnoshäviöiden väheneminen
  ja halvemmat
  ilmailu, meriliikenne
  ja
  raskas liikenne sekä
  teollisuussovellukset
  ja innovatiiviset ja puhtaat vetyteknologiat sekä niiden tuotannon, kuljetuksen ja varastoinnin turvallisuus ja saatavuus
  ;

kohtuuhintaisuutta,

kuljetus-,

, energia- ja muunnoshäviöiden väheneminen

ilmailu, meriliikenne

raskas liikenne sekä

ja innovatiiviset ja puhtaat vetyteknologiat sekä niiden tuotannon, kuljetuksen ja varastoinnin turvallisuus ja saatavuus

Tarkistus 288

Tarkistus 288

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 2 kohta – b alakohta

71 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | vahvistaa unionin vedyn arvoketjun tieteellisten ja teollisten toimijoiden tietämystä ja valmiuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

vahvistaa unionin vedyn arvoketjun tieteellisten ja teollisten toimijoiden tietämystä ja valmiuksia;

| b) | vahvistaa unionin vedyn arvoketjun tieteellisten ja teollisten toimijoiden tietämystä ja valmiuksia
  sekä tukea toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa
  ; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa unionin vedyn arvoketjun tieteellisten ja teollisten toimijoiden tietämystä ja valmiuksia
  sekä tukea toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa
  ;

sekä tukea toimialaan liittyvän osaamisen käyttöönottoa

Tarkistus 289

Tarkistus 289

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 2 kohta – c alakohta

71 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | toteuttaa paikallista, alueellista ja unionin laajuista käyttöönottoa silmällä pitäen sellaisten puhtaiden vetyratkaisujen demonstrointihankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakeluun, varastointiin ja käyttöön liikenne- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, sekä myös muihin sovelluksiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

toteuttaa paikallista, alueellista ja unionin laajuista käyttöönottoa silmällä pitäen sellaisten puhtaiden vetyratkaisujen demonstrointihankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakeluun, varastointiin ja käyttöön liikenne- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, sekä myös muihin sovelluksiin;

| c) | toteuttaa paikallista, alueellista ja unionin laajuista käyttöönottoa silmällä pitäen sellaisten puhtaiden vetyratkaisujen demonstrointihankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakeluun,
  kuljetukseen,
  varastointiin
  , negatiiviset päästöt mahdollistaviin teknologioihin
  ja käyttöön
  aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten meriliikenteessä, ilmailussa ja raskaassa liikenteessä sekä
  liikenne- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, sekä myös muihin sovelluksiin; |
| --- | --- |

c)

toteuttaa paikallista, alueellista ja unionin laajuista käyttöönottoa silmällä pitäen sellaisten puhtaiden vetyratkaisujen demonstrointihankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakeluun,
  kuljetukseen,
  varastointiin
  , negatiiviset päästöt mahdollistaviin teknologioihin
  ja käyttöön
  aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten meriliikenteessä, ilmailussa ja raskaassa liikenteessä sekä
  liikenne- ja energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, sekä myös muihin sovelluksiin;

kuljetukseen,

, negatiiviset päästöt mahdollistaviin teknologioihin

aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten meriliikenteessä, ilmailussa ja raskaassa liikenteessä sekä

Tarkistus 290

Tarkistus 290

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

71 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | lisätä innovointi-investointeja loppukäyttöaloilla, painottaen erityisesti liikennealaa, läpimurtoratkaisujen ja -teknologioiden tukemiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

lisätä innovointi-investointeja loppukäyttöaloilla, painottaen erityisesti liikennealaa, läpimurtoratkaisujen ja -teknologioiden tukemiseksi;

lisätä innovointi-investointeja loppukäyttöaloilla, painottaen erityisesti liikennealaa, läpimurtoratkaisujen ja -teknologioiden tukemiseksi;

Tarkistus 291

Tarkistus 291

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 2 kohta – d alakohta

71 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | lisätä julkista ja yksityistä tietoisuutta puhtaista vetyratkaisuista ja
  edistää puhtaiden vetyratkaisujen hyväksyttävyyttä ja käyttöönottoa
  erityisesti tekemällä yhteistyötä muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

lisätä julkista ja yksityistä tietoisuutta puhtaista vetyratkaisuista ja
  edistää puhtaiden vetyratkaisujen hyväksyttävyyttä ja käyttöönottoa
  erityisesti tekemällä yhteistyötä muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa.

edistää puhtaiden vetyratkaisujen hyväksyttävyyttä ja käyttöönottoa

| d) | lisätä julkista ja yksityistä tietoisuutta puhtaista vetyratkaisuista ja
  -infrastruktuurista
  erityisesti tekemällä yhteistyötä muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien
  sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssin kaltaisten aloitteiden
  kanssa
  ja jotta voidaan edistää tiukempia EU:n turvallisuus- ja teknisiä vaatimuksia, joilla parannetaan vetyyn liittyvien teknologioiden ja sovellusten turvallisuutta ja turvallista käsittelyä
  . |
| --- | --- |

d)

lisätä julkista ja yksityistä tietoisuutta puhtaista vetyratkaisuista ja
  -infrastruktuurista
  erityisesti tekemällä yhteistyötä muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien
  sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssin kaltaisten aloitteiden
  kanssa
  ja jotta voidaan edistää tiukempia EU:n turvallisuus- ja teknisiä vaatimuksia, joilla parannetaan vetyyn liittyvien teknologioiden ja sovellusten turvallisuutta ja turvallista käsittelyä
  .

-infrastruktuurista

sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssin kaltaisten aloitteiden

ja jotta voidaan edistää tiukempia EU:n turvallisuus- ja teknisiä vaatimuksia, joilla parannetaan vetyyn liittyvien teknologioiden ja sovellusten turvallisuutta ja turvallista käsittelyä

Tarkistus 292

Tarkistus 292

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

72 artikla – 1 kohta – a alakohta

72 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | arvioida ja seurata teknologian kehitystä
  ja
  markkinoille pääsyn teknisiä, taloudellisia
  ja
  yhteiskunnallisia esteitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

arvioida ja seurata teknologian kehitystä
  ja
  markkinoille pääsyn teknisiä, taloudellisia
  ja
  yhteiskunnallisia esteitä;

ja

ja

| a) | arvioida ja seurata teknologian kehitystä
  , tarvittavaan infrastruktuuriin liittyvää edistystä sekä
  markkinoille pääsyn teknisiä, taloudellisia
  , sääntelyyn liittyviä,
  yhteiskunnallisia
  ja ekologisia
  esteitä
  sekä ympäristövaikutuksia
  ; |
| --- | --- |

a)

arvioida ja seurata teknologian kehitystä
  , tarvittavaan infrastruktuuriin liittyvää edistystä sekä
  markkinoille pääsyn teknisiä, taloudellisia
  , sääntelyyn liittyviä,
  yhteiskunnallisia
  ja ekologisia
  esteitä
  sekä ympäristövaikutuksia
  ;

, tarvittavaan infrastruktuuriin liittyvää edistystä sekä

, sääntelyyn liittyviä,

ja ekologisia

sekä ympäristövaikutuksia

Tarkistus 293

Tarkistus 293

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

72 artikla – 1 kohta – b alakohta

72 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | osallistua komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa sääntelyn ja standardien kehittämiseen markkinoille pääsyn esteiden poistamiseksi ja keskinäisen vaihdettavuuden, yhteentoimivuuden ja kaupan tukemiseksi sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

osallistua komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa sääntelyn ja standardien kehittämiseen markkinoille pääsyn esteiden poistamiseksi ja keskinäisen vaihdettavuuden, yhteentoimivuuden ja kaupan tukemiseksi sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti;

| b) | osallistua komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa sääntelyn ja standardien kehittämiseen markkinoille pääsyn esteiden poistamiseksi
  erityisesti pk-yrityksiltä ja startup-yrityksiltä sekä ympäristö- ja ilmastovaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten vähentämiseksi minimiin myös kolmansissa maissa
  ja
  avoimuuden,
  keskinäisen vaihdettavuuden, yhteentoimivuuden ja kaupan tukemiseksi sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

b)

osallistua komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa sääntelyn ja standardien kehittämiseen markkinoille pääsyn esteiden poistamiseksi
  erityisesti pk-yrityksiltä ja startup-yrityksiltä sekä ympäristö- ja ilmastovaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten vähentämiseksi minimiin myös kolmansissa maissa
  ja
  avoimuuden,
  keskinäisen vaihdettavuuden, yhteentoimivuuden ja kaupan tukemiseksi sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti;

erityisesti pk-yrityksiltä ja startup-yrityksiltä sekä ympäristö- ja ilmastovaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten vähentämiseksi minimiin myös kolmansissa maissa

avoimuuden,

Tarkistus 294

Tarkistus 294

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

72 artikla – 1 kohta – c alakohta

72 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tukea komissiota vetystrategiaa koskevissa kansainvälisissä aloitteissa, kuten ”International Partnership for Hydrogen and Fuel Cells in the Economy (IPHE)” -kumppanuudessa, ”Mission Innovation” -aloitteessa ja puhtaan energian ministerikokousten vetyaloitteessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

tukea komissiota vetystrategiaa koskevissa kansainvälisissä aloitteissa, kuten ”International Partnership for Hydrogen and Fuel Cells in the Economy (IPHE)” -kumppanuudessa, ”Mission Innovation” -aloitteessa ja puhtaan energian ministerikokousten vetyaloitteessa.

| c) | tukea komissiota
  ja tarjota sille teknistä asiantuntemusta komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa, myös kokouksissa,
  vetystrategiaa koskevissa kansainvälisissä aloitteissa, kuten ”International Partnership for Hydrogen and Fuel Cells in the Economy (IPHE)” -kumppanuudessa, ”Mission Innovation” -aloitteessa ja puhtaan energian ministerikokousten vetyaloitteessa. |
| --- | --- |

c)

tukea komissiota
  ja tarjota sille teknistä asiantuntemusta komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa, myös kokouksissa,
  vetystrategiaa koskevissa kansainvälisissä aloitteissa, kuten ”International Partnership for Hydrogen and Fuel Cells in the Economy (IPHE)” -kumppanuudessa, ”Mission Innovation” -aloitteessa ja puhtaan energian ministerikokousten vetyaloitteessa.

ja tarjota sille teknistä asiantuntemusta komission poliittista toimivaltaa rajoittamatta ja komission poliittisen ohjauksen ja valvonnan puitteissa, myös kokouksissa,

Tarkistus 295

Tarkistus 295

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 1 kohta – b alakohta

73 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Hydrogen Europe AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 890 025 478), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”teollisuusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta puhtaan vedyn yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Hydrogen Europe AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 890 025 478), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”teollisuusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta puhtaan vedyn yhteisyritykseen;

| b) | Hydrogen Europe AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 890 025 478), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”teollisuusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta puhtaan vedyn yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

Hydrogen Europe AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 890 025 478), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”teollisuusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta puhtaan vedyn yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 296

Tarkistus 296

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 1 kohta – c alakohta

73 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 0897 679 372), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”tutkimusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  puhtaan vedyn yhteisyritykseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 0897 679 372), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”tutkimusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  puhtaan vedyn yhteisyritykseen.

ehdoitta

| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 0897 679 372), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”tutkimusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä puhtaan vedyn yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä; |
| --- | --- |

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisteröintinumero: 0897 679 372), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia, jäljempänä ”tutkimusryhmittymä”, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä puhtaan vedyn yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

Tarkistus 297

Tarkistus 297

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

73 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | liitännäisosakkaat, jotka valitaan 7 artiklan mukaisesti hallintoneuvoston päätöksellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

liitännäisosakkaat, jotka valitaan 7 artiklan mukaisesti hallintoneuvoston päätöksellä.

liitännäisosakkaat, jotka valitaan 7 artiklan mukaisesti hallintoneuvoston päätöksellä.

Tarkistus 298

Tarkistus 298

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 kohta – johdantokappale

76 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa täydentäviin toimiin voi kuulua toimia, jotka liittyvät suoraan puhtaan vedyn yhteisyrityksen toimintaan ja edistävät
  sen
  tavoitteita, mukaan lukien seuraavat: | 1.   Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa täydentäviin toimiin voi kuulua toimia, jotka liittyvät suoraan puhtaan vedyn yhteisyrityksen toimintaan
  , joilla on selkeä yhteys strategiseen tutkimus-
  ja
  innovointiohjelmaan, joita rahoitetaan kansallisista tai alueellisista ohjelmista ja jotka
  edistävät
  yhteisyrityksen
  tavoitteita, mukaan lukien seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa täydentäviin toimiin voi kuulua toimia, jotka liittyvät suoraan puhtaan vedyn yhteisyrityksen toimintaan ja edistävät
  sen
  tavoitteita, mukaan lukien seuraavat:

1.   Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa täydentäviin toimiin voi kuulua toimia, jotka liittyvät suoraan puhtaan vedyn yhteisyrityksen toimintaan
  , joilla on selkeä yhteys strategiseen tutkimus-
  ja
  innovointiohjelmaan, joita rahoitetaan kansallisista tai alueellisista ohjelmista ja jotka
  edistävät
  yhteisyrityksen
  tavoitteita, mukaan lukien seuraavat:

Tarkistus 299

Tarkistus 299

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 kohta – e alakohta

76 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | vetyteknologioita ja turvallisuustoimenpiteitä koskevat tiedotustoimet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

vetyteknologioita ja turvallisuustoimenpiteitä koskevat tiedotustoimet;

| e) | puhtaita
  vetyteknologioita ja turvallisuustoimenpiteitä koskevat tiedotustoimet
  , myös koko arvoketjussa
  ; |
| --- | --- |

e)

puhtaita
  vetyteknologioita ja turvallisuustoimenpiteitä koskevat tiedotustoimet
  , myös koko arvoketjussa
  ;

puhtaita

, myös koko arvoketjussa

Tarkistus 300

Tarkistus 300

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

77 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin.

riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin.

Tarkistus 301

Tarkistus 301

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

78 artikla – 1 kohta – b alakohta

78 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kuusi teollisuusryhmittymän edustajaa ottaen huomioon maantieteellisen
  edustuksen,
  sukupuolen
  ja alakohtaisen edustuksen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

kuusi teollisuusryhmittymän edustajaa ottaen huomioon maantieteellisen
  edustuksen,
  sukupuolen
  ja alakohtaisen edustuksen
  ;

edustuksen,

ja alakohtaisen edustuksen

| b) | kuusi teollisuusryhmittymän edustajaa
  , jotka edustavat arvoketjun eri osia ja joista vähintään yksi on pk-yrityksestä ja yksi kansalaisjärjestöstä
  ottaen huomioon maantieteellisen
  alueen ja
  sukupuolen; |
| --- | --- |

b)

kuusi teollisuusryhmittymän edustajaa
  , jotka edustavat arvoketjun eri osia ja joista vähintään yksi on pk-yrityksestä ja yksi kansalaisjärjestöstä
  ottaen huomioon maantieteellisen
  alueen ja
  sukupuolen;

, jotka edustavat arvoketjun eri osia ja joista vähintään yksi on pk-yrityksestä ja yksi kansalaisjärjestöstä

alueen ja

Tarkistus 302

Tarkistus 302

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

80 artikla – 1 kohta – a alakohta

80 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan puhtaan vedyn käyttöön liittyvää tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönottoa, infrastruktuuria, koulutusta ja aluekehitystä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan puhtaan vedyn käyttöön liittyvää tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönottoa, infrastruktuuria, koulutusta ja aluekehitystä;

| a) | edistää synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan puhtaan vedyn käyttöön liittyvää tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönottoa, infrastruktuuria, koulutusta ja aluekehitystä
  , ja keskittyä erityisesti aloihin, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten tiettyihin teollisuudenaloihin, ilmailuun, meriliikenteeseen ja raskaaseen liikenteeseen
  ; |
| --- | --- |

a)

edistää synergioita asiaan liittyvien unionin, kansallisen ja alueellisen tason toimien ja ohjelmien kanssa, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan puhtaan vedyn käyttöön liittyvää tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönottoa, infrastruktuuria, koulutusta ja aluekehitystä
  , ja keskittyä erityisesti aloihin, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten tiettyihin teollisuudenaloihin, ilmailuun, meriliikenteeseen ja raskaaseen liikenteeseen
  ;

, ja keskittyä erityisesti aloihin, joilla päästöjä on vaikea vähentää, kuten tiettyihin teollisuudenaloihin, ilmailuun, meriliikenteeseen ja raskaaseen liikenteeseen

Tarkistus 303

Tarkistus 303

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

80 artikla – 1 kohta – b alakohta

80 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | antaa 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 16 artiklan l alakohdan mukaisesti strategisia suuntaviivoja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa tehtävään yhteistyöhön, mukaan lukien kumppanuudet päästöttömän maantieliikenteen, päästöttömän vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen kehittämiseksi niiden strategisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tai muun vastaavan asiakirjan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

antaa 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 16 artiklan l alakohdan mukaisesti strategisia suuntaviivoja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa tehtävään yhteistyöhön, mukaan lukien kumppanuudet päästöttömän maantieliikenteen, päästöttömän vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen kehittämiseksi niiden strategisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tai muun vastaavan asiakirjan mukaisesti;

| b) | antaa 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 16 artiklan l alakohdan mukaisesti strategisia suuntaviivoja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa tehtävään yhteistyöhön, mukaan lukien kumppanuudet päästöttömän maantieliikenteen, päästöttömän vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen kehittämiseksi niiden strategisten tutkimus- ja innovointiohjelmien
  sekä EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja siihen liittyvien energiatehokkuutta, sähköistämistä ja uusiutuvia energialähteitä koskevien aloitteiden
  tai muun vastaavan asiakirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

antaa 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 16 artiklan l alakohdan mukaisesti strategisia suuntaviivoja muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa tehtävään yhteistyöhön, mukaan lukien kumppanuudet päästöttömän maantieliikenteen, päästöttömän vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen kehittämiseksi niiden strategisten tutkimus- ja innovointiohjelmien
  sekä EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja siihen liittyvien energiatehokkuutta, sähköistämistä ja uusiutuvia energialähteitä koskevien aloitteiden
  tai muun vastaavan asiakirjan mukaisesti;

sekä EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian ja siihen liittyvien energiatehokkuutta, sähköistämistä ja uusiutuvia energialähteitä koskevien aloitteiden

Tarkistus 304

Tarkistus 304

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

80 artikla – 1 kohta – c alakohta

80 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edistää teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

edistää teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  .

saavuttamiseksi

| c) | edistää
  kestävien
  teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  mukaisesti ja parantaa eurooppalaista puhtaan vedyn ekosysteemiä
  . |
| --- | --- |

c)

edistää
  kestävien
  teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa markkinoilla Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden
  mukaisesti ja parantaa eurooppalaista puhtaan vedyn ekosysteemiä
  .

kestävien

mukaisesti ja parantaa eurooppalaista puhtaan vedyn ekosysteemiä

Tarkistus 305

Tarkistus 305

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

81 artikla – 1 kohta – a alakohta

81 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | ehdottaa toimia, joilla edistetään synergiaa asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ehdottaa toimia, joilla edistetään synergiaa asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla;

| a) | ehdottaa
  ja toteuttaa yhdessä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa
  toimia, joilla edistetään synergiaa asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

ehdottaa
  ja toteuttaa yhdessä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa
  toimia, joilla edistetään synergiaa asiaan liittyvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla;

ja toteuttaa yhdessä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa

Tarkistus 306

Tarkistus 306

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

81 artikla – 1 kohta – b alakohta

81 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tukea ja edistää muita vetyyn liittyviä unionin aloitteita
  edellyttäen
  ,
  että hallintoneuvosto hyväksyy aloitteet
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tukea ja edistää muita vetyyn liittyviä unionin aloitteita
  edellyttäen
  ,
  että hallintoneuvosto hyväksyy aloitteet
  ;

edellyttäen

että hallintoneuvosto hyväksyy aloitteet

| b) | tukea ja edistää muita vetyyn liittyviä unionin aloitteita,
  kuten vetyallianssia ja IPCEI:tä
  ; |
| --- | --- |

b)

tukea ja edistää muita vetyyn liittyviä unionin aloitteita,
  kuten vetyallianssia ja IPCEI:tä
  ;

kuten vetyallianssia ja IPCEI:tä

Tarkistus 307

Tarkistus 307

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

81 artikla – 1 kohta – c alakohta

81 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kutsua koolle vuosittain puhdasta vetyä käsittelevä eurooppalainen kumppanuusfoorumi, joka järjestetään
  mahdollisuuksien mukaan
  yhdessä puhtaan vedyn allianssin eurooppalaisen vetyfoorumin kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kutsua koolle vuosittain puhdasta vetyä käsittelevä eurooppalainen kumppanuusfoorumi, joka järjestetään
  mahdollisuuksien mukaan
  yhdessä puhtaan vedyn allianssin eurooppalaisen vetyfoorumin kanssa.

mahdollisuuksien mukaan

| c) | kutsua koolle vuosittain puhdasta vetyä käsittelevä eurooppalainen kumppanuusfoorumi, joka järjestetään yhdessä puhtaan vedyn allianssin eurooppalaisen vetyfoorumin kanssa. |
| --- | --- |

c)

kutsua koolle vuosittain puhdasta vetyä käsittelevä eurooppalainen kumppanuusfoorumi, joka järjestetään yhdessä puhtaan vedyn allianssin eurooppalaisen vetyfoorumin kanssa.

Tarkistus 308

Tarkistus 308

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

82 artikla – 2 kohta

82 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä koostuu sellaisten alojen edustajista, jotka tuottavat, jakelevat, varastoivat, tarvitsevat tai käyttävät puhdasta vetyä kaikkialla unionissa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien eurooppalaisten kumppanuuksien edustajat sekä eurooppalaisia vetylaaksoja koskevan kumppanuuden edustajat. | 2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä koostuu sellaisten alojen edustajista, jotka tuottavat, jakelevat,
  kuljettavat,
  varastoivat, tarvitsevat tai käyttävät puhdasta vetyä kaikkialla unionissa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien eurooppalaisten kumppanuuksien edustajat sekä eurooppalaisia vetylaaksoja koskevan kumppanuuden edustajat
  , uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön alan edustajat ja kansalaisjärjestöjen ja tiedeyhteisön edustajat
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä koostuu sellaisten alojen edustajista, jotka tuottavat, jakelevat, varastoivat, tarvitsevat tai käyttävät puhdasta vetyä kaikkialla unionissa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien eurooppalaisten kumppanuuksien edustajat sekä eurooppalaisia vetylaaksoja koskevan kumppanuuden edustajat.

2.   Sidosryhmien edustajien ryhmä koostuu sellaisten alojen edustajista, jotka tuottavat, jakelevat,
  kuljettavat,
  varastoivat, tarvitsevat tai käyttävät puhdasta vetyä kaikkialla unionissa, mukaan lukien muiden asiaan liittyvien eurooppalaisten kumppanuuksien edustajat sekä eurooppalaisia vetylaaksoja koskevan kumppanuuden edustajat
  , uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön alan edustajat ja kansalaisjärjestöjen ja tiedeyhteisön edustajat
  .

Tarkistus 309

Tarkistus 309

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

82 artikla – 3 kohta – a alakohta

82 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | antaa palautetta strategisista ja teknologisista painopisteistä, joihin puhtaan vedyn yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa tai muussa vastaavassa asiakirjassa ja siihen liittyvissä yksityiskohtaisissa teknologisissa etenemissuunnitelmissa esitetyllä tavalla ottaen asianmukaisesti huomioon lähialojen edistymisen ja tarpeet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

antaa palautetta strategisista ja teknologisista painopisteistä, joihin puhtaan vedyn yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa tai muussa vastaavassa asiakirjassa ja siihen liittyvissä yksityiskohtaisissa teknologisissa etenemissuunnitelmissa esitetyllä tavalla ottaen asianmukaisesti huomioon lähialojen edistymisen ja tarpeet;

| a) | antaa palautetta strategisista
  , infrastruktuuriin liittyvistä
  ja teknologisista painopisteistä, joihin puhtaan vedyn yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa tai muussa vastaavassa asiakirjassa ja siihen liittyvissä yksityiskohtaisissa teknologisissa etenemissuunnitelmissa esitetyllä tavalla ottaen asianmukaisesti huomioon lähialojen
  , kuten tiettyjen teollisuudenalojen, ilmailun, meriliikenteen ja raskaan liikenteen, joilla päästöjä on vaikea vähentää,
  edistymisen ja tarpeet; |
| --- | --- |

a)

antaa palautetta strategisista
  , infrastruktuuriin liittyvistä
  ja teknologisista painopisteistä, joihin puhtaan vedyn yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa tai muussa vastaavassa asiakirjassa ja siihen liittyvissä yksityiskohtaisissa teknologisissa etenemissuunnitelmissa esitetyllä tavalla ottaen asianmukaisesti huomioon lähialojen
  , kuten tiettyjen teollisuudenalojen, ilmailun, meriliikenteen ja raskaan liikenteen, joilla päästöjä on vaikea vähentää,
  edistymisen ja tarpeet;

, infrastruktuuriin liittyvistä

, kuten tiettyjen teollisuudenalojen, ilmailun, meriliikenteen ja raskaan liikenteen, joilla päästöjä on vaikea vähentää,

Tarkistus 310

Tarkistus 310

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

82 artikla – 3 kohta – b alakohta

82 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian puhtaan vedyn yhteisyrityksen ja sen lähialojen tai minkä tahansa sellaisen alan välillä, jonka kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian puhtaan vedyn yhteisyrityksen ja sen lähialojen tai minkä tahansa sellaisen alan välillä, jonka kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa;

| b) | esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian puhtaan vedyn yhteisyrityksen ja sen lähialojen tai minkä tahansa sellaisen alan välillä, jonka kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa
  , ottaen huomioon erityisesti energiatehokkuus ensin -periaatteen ja energiajärjestelmän integroinnin
  ; |
| --- | --- |

b)

esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian puhtaan vedyn yhteisyrityksen ja sen lähialojen tai minkä tahansa sellaisen alan välillä, jonka kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa
  , ottaen huomioon erityisesti energiatehokkuus ensin -periaatteen ja energiajärjestelmän integroinnin
  ;

, ottaen huomioon erityisesti energiatehokkuus ensin -periaatteen ja energiajärjestelmän integroinnin

Tarkistus 311

Tarkistus 311

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

82 artikla – 3 kohta – c alakohta

82 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | osallistua puhtaan vedyn allianssin vuosittaiseen eurooppalaiseen vetyfoorumiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

osallistua puhtaan vedyn allianssin vuosittaiseen eurooppalaiseen vetyfoorumiin.

| c) | osallistua
  puhdasta vetyä käsittelevään eurooppalaiseen kumppanuusfoorumiin ja
  puhtaan vedyn allianssin vuosittaiseen eurooppalaiseen vetyfoorumiin. |
| --- | --- |

c)

osallistua
  puhdasta vetyä käsittelevään eurooppalaiseen kumppanuusfoorumiin ja
  puhtaan vedyn allianssin vuosittaiseen eurooppalaiseen vetyfoorumiin.

puhdasta vetyä käsittelevään eurooppalaiseen kumppanuusfoorumiin ja

Tarkistus 312

Tarkistus 312

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

82 a artikla (uusi)

82 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 82 a artikla




  Tieteellinen neuvoa-antava elin





  1.
     
  Puhtaan vedyn yhteisyritys perustaa 19 ja 77 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.






  2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.






  3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja puhtaan vedyn yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.






  4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

82 a artikla

Tieteellinen neuvoa-antava elin

1.
     
  Puhtaan vedyn yhteisyritys perustaa 19 ja 77 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.

2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.

3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja puhtaan vedyn yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa.

Tarkistus 313

Tarkistus 313

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 1 kohta – b alakohta

83 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | varmistaa nopea siirtyminen houkuttelevampaan, käyttäjäystävällisempään, kilpailukykyisempään, kohtuuhintaisempaan, tehokkaampaan ja kestävämpään eurooppalaiseen rautatiejärjestelmään, joka on integroitu laajempaan liikkuvuusjärjestelmään; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

varmistaa nopea siirtyminen houkuttelevampaan, käyttäjäystävällisempään, kilpailukykyisempään, kohtuuhintaisempaan, tehokkaampaan ja kestävämpään eurooppalaiseen rautatiejärjestelmään, joka on integroitu laajempaan liikkuvuusjärjestelmään;

| b) | varmistaa nopea siirtyminen
  turvallisempaan,
  houkuttelevampaan, käyttäjäystävällisempään, kilpailukykyisempään, kohtuuhintaisempaan, tehokkaampaan
  , kokonaisvaltaisempaan, digitaalisempaan
  ja kestävämpään eurooppalaiseen rautatiejärjestelmään, joka on integroitu laajempaan liikkuvuusjärjestelmään; |
| --- | --- |

b)

varmistaa nopea siirtyminen
  turvallisempaan,
  houkuttelevampaan, käyttäjäystävällisempään, kilpailukykyisempään, kohtuuhintaisempaan, tehokkaampaan
  , kokonaisvaltaisempaan, digitaalisempaan
  ja kestävämpään eurooppalaiseen rautatiejärjestelmään, joka on integroitu laajempaan liikkuvuusjärjestelmään;

turvallisempaan,

, kokonaisvaltaisempaan, digitaalisempaan

Tarkistus 314

Tarkistus 314

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – a alakohta

83 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | luoda yhdennetty eurooppalainen rautatieverkko poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla täysimittaisia integraatioratkaisuja, jotka kattavat liikenteen hallinnan, kalustoyksiköt, infrastruktuurin ja palvelut, vastaavat parhaiten matkustajien ja yritysten tarpeisiin, nopeuttavat yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tukemiseen tarkoitettujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja lisäävät samalla rautatieliikenteen kapasiteettia ja luotettavuutta ja laskevat kustannuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

luoda yhdennetty eurooppalainen rautatieverkko poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla täysimittaisia integraatioratkaisuja, jotka kattavat liikenteen hallinnan, kalustoyksiköt, infrastruktuurin ja palvelut, vastaavat parhaiten matkustajien ja yritysten tarpeisiin, nopeuttavat yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tukemiseen tarkoitettujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja lisäävät samalla rautatieliikenteen kapasiteettia ja luotettavuutta ja laskevat kustannuksia;

| a) | luoda yhdennetty eurooppalainen rautatieverkko poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla täysimittaisia integraatioratkaisuja, jotka kattavat liikenteen hallinnan, kalustoyksiköt, infrastruktuurin ja palvelut,
  muun muassa suoralla lipulla matkustamisen,
  vastaavat parhaiten matkustajien
  , rautatietyöntekijöiden
  ja yritysten tarpeisiin
  ja oikeuksiin
  , nopeuttavat yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tukemiseen tarkoitettujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja lisäävät samalla rautatieliikenteen kapasiteettia ja luotettavuutta ja laskevat kustannuksia; |
| --- | --- |

a)

luoda yhdennetty eurooppalainen rautatieverkko poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla täysimittaisia integraatioratkaisuja, jotka kattavat liikenteen hallinnan, kalustoyksiköt, infrastruktuurin ja palvelut,
  muun muassa suoralla lipulla matkustamisen,
  vastaavat parhaiten matkustajien
  , rautatietyöntekijöiden
  ja yritysten tarpeisiin
  ja oikeuksiin
  , nopeuttavat yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tukemiseen tarkoitettujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa ja lisäävät samalla rautatieliikenteen kapasiteettia ja luotettavuutta ja laskevat kustannuksia;

muun muassa suoralla lipulla matkustamisen,

, rautatietyöntekijöiden

ja oikeuksiin

Tarkistus 315

Tarkistus 315

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – c alakohta

83 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kehittää järjestelmäpilarin avulla yhtenäinen toimintakonsepti ja toiminnallinen järjestelmäarkkitehtuuri yhdennettyjä Euroopan rautatieliikenteen hallinta-, ohjaus-, valvonta- ja merkinantojärjestelmiä varten, mukaan lukien automatisoitu junaliikenne, jolla varmistetaan, että tutkimus ja innovointi kohdennetaan yhteisesti sovittuihin ja yhteisiin asiakasvaatimuksiin ja että operatiiviset tarpeet voivat kehittyä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kehittää järjestelmäpilarin avulla yhtenäinen toimintakonsepti ja toiminnallinen järjestelmäarkkitehtuuri yhdennettyjä Euroopan rautatieliikenteen hallinta-, ohjaus-, valvonta- ja merkinantojärjestelmiä varten, mukaan lukien automatisoitu junaliikenne, jolla varmistetaan, että tutkimus ja innovointi kohdennetaan yhteisesti sovittuihin ja yhteisiin asiakasvaatimuksiin ja että operatiiviset tarpeet voivat kehittyä;

| c) | kehittää järjestelmäpilarin avulla yhtenäinen toimintakonsepti ja toiminnallinen järjestelmäarkkitehtuuri yhdennettyjä Euroopan rautatieliikenteen hallinta-, ohjaus-, valvonta- ja merkinantojärjestelmiä varten, mukaan lukien automatisoitu junaliikenne, jolla varmistetaan, että tutkimus ja innovointi kohdennetaan yhteisesti sovittuihin ja yhteisiin asiakasvaatimuksiin ja että operatiiviset tarpeet voivat kehittyä
  . Yhdennetyn Euroopan rautatieliikenteen hallinnan yhtenäisen toimintakonseptin ja toiminnallisen järjestelmäarkkitehtuurin on oltava yhteentoimiva koko rautatieverkon kanssa (TEN-T-ydinverkko ja kokonaisvaltainen verkko, pääradat ja alueradat, jotka eivät kuulu TEN-T-verkkoon)
  ; |
| --- | --- |

c)

kehittää järjestelmäpilarin avulla yhtenäinen toimintakonsepti ja toiminnallinen järjestelmäarkkitehtuuri yhdennettyjä Euroopan rautatieliikenteen hallinta-, ohjaus-, valvonta- ja merkinantojärjestelmiä varten, mukaan lukien automatisoitu junaliikenne, jolla varmistetaan, että tutkimus ja innovointi kohdennetaan yhteisesti sovittuihin ja yhteisiin asiakasvaatimuksiin ja että operatiiviset tarpeet voivat kehittyä
  . Yhdennetyn Euroopan rautatieliikenteen hallinnan yhtenäisen toimintakonseptin ja toiminnallisen järjestelmäarkkitehtuurin on oltava yhteentoimiva koko rautatieverkon kanssa (TEN-T-ydinverkko ja kokonaisvaltainen verkko, pääradat ja alueradat, jotka eivät kuulu TEN-T-verkkoon)
  ;

. Yhdennetyn Euroopan rautatieliikenteen hallinnan yhtenäisen toimintakonseptin ja toiminnallisen järjestelmäarkkitehtuurin on oltava yhteentoimiva koko rautatieverkon kanssa (TEN-T-ydinverkko ja kokonaisvaltainen verkko, pääradat ja alueradat, jotka eivät kuulu TEN-T-verkkoon)

Tarkistus 316

Tarkistus 316

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – e alakohta

83 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kehittää demonstrointihankkeita kiinnostuneissa jäsenvaltioissa, myös niissä, joiden alueella ei tällä hetkellä ole rautatiejärjestelmää; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kehittää demonstrointihankkeita kiinnostuneissa jäsenvaltioissa, myös niissä, joiden alueella ei tällä hetkellä ole rautatiejärjestelmää;

| e) | kehittää demonstrointihankkeita kiinnostuneissa jäsenvaltioissa, myös niissä, joiden alueella ei tällä hetkellä ole rautatiejärjestelmää
  . Tällaisten hankkeiden, myös laajamittaisten demonstrointihankkeiden, on katettava koko unionin alue mahdollisimman laajasti, avoimesti ja maantieteelliseltä jakaumalta monimuotoisesti
  ; |
| --- | --- |

e)

kehittää demonstrointihankkeita kiinnostuneissa jäsenvaltioissa, myös niissä, joiden alueella ei tällä hetkellä ole rautatiejärjestelmää
  . Tällaisten hankkeiden, myös laajamittaisten demonstrointihankkeiden, on katettava koko unionin alue mahdollisimman laajasti, avoimesti ja maantieteelliseltä jakaumalta monimuotoisesti
  ;

. Tällaisten hankkeiden, myös laajamittaisten demonstrointihankkeiden, on katettava koko unionin alue mahdollisimman laajasti, avoimesti ja maantieteelliseltä jakaumalta monimuotoisesti

Tarkistus 317

Tarkistus 317

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – f alakohta

83 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen rautatieteollisuuden kehittymistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen rautatieteollisuuden kehittymistä.

| f) | edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen rautatieteollisuuden kehittymistä
  vahvoine toimitusketjuineen ja erittäin innovatiivisine ekosysteemeineen, huipputekniset pk-yritykset mukaan luettuina
  . |
| --- | --- |

f)

edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen rautatieteollisuuden kehittymistä
  vahvoine toimitusketjuineen ja erittäin innovatiivisine ekosysteemeineen, huipputekniset pk-yritykset mukaan luettuina
  .

vahvoine toimitusketjuineen ja erittäin innovatiivisine ekosysteemeineen, huipputekniset pk-yritykset mukaan luettuina

Tarkistus 318

Tarkistus 318

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

83 artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | auttaa poistamaan esteitä, jotka tällä hetkellä estävät raideliikenteen täyden esteettömyyden, erityisesti vammaisten henkilöiden osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

auttaa poistamaan esteitä, jotka tällä hetkellä estävät raideliikenteen täyden esteettömyyden, erityisesti vammaisten henkilöiden osalta;

auttaa poistamaan esteitä, jotka tällä hetkellä estävät raideliikenteen täyden esteettömyyden, erityisesti vammaisten henkilöiden osalta;

Tarkistus 319

Tarkistus 319

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta – f b alakohta (uusi)

2 artikla – 2 kohta – f b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f b) | kehittää seuraavan sukupolven raiderakennustekniikkaa, joka sisältää kaikki raiteiden alarakenteen osat ja päällysrakenteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f b)

f b)

kehittää seuraavan sukupolven raiderakennustekniikkaa, joka sisältää kaikki raiteiden alarakenteen osat ja päällysrakenteen;

kehittää seuraavan sukupolven raiderakennustekniikkaa, joka sisältää kaikki raiteiden alarakenteen osat ja päällysrakenteen;

Tarkistus 320

Tarkistus 320

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 2 kohta – f c alakohta (uusi)

83 artikla – 2 kohta – f c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f c) | tukea raiteilla liikkuvien, myös harvaan asutuilla ja alikansoitetuilla alueilla asuvien, kannalta hyödyllisten innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f c)

f c)

tukea raiteilla liikkuvien, myös harvaan asutuilla ja alikansoitetuilla alueilla asuvien, kannalta hyödyllisten innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä.

tukea raiteilla liikkuvien, myös harvaan asutuilla ja alikansoitetuilla alueilla asuvien, kannalta hyödyllisten innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä.

Tarkistus 321

Tarkistus 321

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

84 artikla – 1 kohta

84 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 5 artiklassa vahvistettujen tehtävien lisäksi ER-yhteisyritys laatii yhdessä komission kanssa yleissuunnitelman, joka on kehitetty yhteistyössä kaikkien rautatiejärjestelmän ja rautatiealan sidosryhmien kanssa, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. | 1.   Edellä 5 artiklassa vahvistettujen tehtävien lisäksi ER-yhteisyritys laatii yhdessä komission kanssa yleissuunnitelman, joka on kehitetty yhteistyössä kaikkien rautatiejärjestelmän ja rautatiealan sidosryhmien kanssa, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi
  , myös paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Edellä 5 artiklassa vahvistettujen tehtävien lisäksi ER-yhteisyritys laatii yhdessä komission kanssa yleissuunnitelman, joka on kehitetty yhteistyössä kaikkien rautatiejärjestelmän ja rautatiealan sidosryhmien kanssa, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.

1.   Edellä 5 artiklassa vahvistettujen tehtävien lisäksi ER-yhteisyritys laatii yhdessä komission kanssa yleissuunnitelman, joka on kehitetty yhteistyössä kaikkien rautatiejärjestelmän ja rautatiealan sidosryhmien kanssa, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi
  , myös paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla
  .

Tarkistus 322

Tarkistus 322

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

84 artikla – 5 kohta – a alakohta – johdantokappale

84 artikla – 5 kohta – a alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | kehittää järjestelmäpilarissa järjestelmäkuva, joka kokoaa yhteen rautatieteollisuuden, rautatiealan toimintayhteisön ja muut rautatiealan yksityiset ja julkiset sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaita (kuten matkustajia ja rahtia) sekä
  henkilöstöä
  edustavat elimet, sekä perinteisen rautatiesektorin ulkopuoliset asiaan liittyvät toimijat. Järjestelmäkuva kattaa seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

kehittää järjestelmäpilarissa järjestelmäkuva, joka kokoaa yhteen rautatieteollisuuden, rautatiealan toimintayhteisön ja muut rautatiealan yksityiset ja julkiset sidosryhmät, mukaan lukien asiakkaita (kuten matkustajia ja rahtia) sekä
  henkilöstöä
  edustavat elimet, sekä perinteisen rautatiesektorin ulkopuoliset asiaan liittyvät toimijat. Järjestelmäkuva kattaa seuraavat:

henkilöstöä

| a) | kehittää järjestelmäpilarissa
  yhteentoimiva
  järjestelmäkuva, joka kokoaa yhteen rautatieteollisuuden, rautatiealan toimintayhteisön ja muut rautatiealan yksityiset ja julkiset sidosryhmät, mukaan lukien
  jäsenvaltioiden edustajat,
  asiakkaita (kuten matkustajia ja rahtia) sekä
  työntekijöitä
  edustavat elimet, sekä
  muut
  perinteisen rautatiesektorin ulkopuoliset asiaan liittyvät toimijat. Järjestelmäkuva kattaa seuraavat: |
| --- | --- |

a)

kehittää järjestelmäpilarissa
  yhteentoimiva
  järjestelmäkuva, joka kokoaa yhteen rautatieteollisuuden, rautatiealan toimintayhteisön ja muut rautatiealan yksityiset ja julkiset sidosryhmät, mukaan lukien
  jäsenvaltioiden edustajat,
  asiakkaita (kuten matkustajia ja rahtia) sekä
  työntekijöitä
  edustavat elimet, sekä
  muut
  perinteisen rautatiesektorin ulkopuoliset asiaan liittyvät toimijat. Järjestelmäkuva kattaa seuraavat:

yhteentoimiva

jäsenvaltioiden edustajat,

työntekijöitä

muut

Tarkistus 323

Tarkistus 323

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

84 artikla – 5 kohta – a alakohta – iv alakohta

84 artikla – 5 kohta – a alakohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv. | sen varmistaminen, että tarvittavat liitännät muiden liikennemuotojen kanssa arvioidaan ja validoidaan erityisesti rahti- ja matkustajavirtojen osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv.

sen varmistaminen, että tarvittavat liitännät muiden liikennemuotojen kanssa arvioidaan ja validoidaan erityisesti rahti- ja matkustajavirtojen osalta;

| iv. | sen varmistaminen, että tarvittavat liitännät muiden liikennemuotojen
  sekä kaupunki- ja seutuliikenteen rautatiejärjestelmien
  kanssa arvioidaan ja validoidaan erityisesti rahti- ja matkustajavirtojen osalta; |
| --- | --- |

iv.

sen varmistaminen, että tarvittavat liitännät muiden liikennemuotojen
  sekä kaupunki- ja seutuliikenteen rautatiejärjestelmien
  kanssa arvioidaan ja validoidaan erityisesti rahti- ja matkustajavirtojen osalta;

sekä kaupunki- ja seutuliikenteen rautatiejärjestelmien

Tarkistus 324

Tarkistus 324

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

85 artikla – 1 kohta – b alakohta

85 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | liitteessä II luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta ER-yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

liitteessä II luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta ER-yhteisyritykseen;

| b) | liitteessä II luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta ER-yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

liitteessä II luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta ER-yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 325

Tarkistus 325

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

85 artikla – 2 a kohta (uusi)

85 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, minkä tahansa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan sijoittautuneen oikeussubjektin osakkuushakemuksen arviointi riippuu siitä, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle osoitettavaa unionin rahoitusosuutta korotetaan suhteessa kyseisen maan Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan liittyviin rahoitusosuuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, minkä tahansa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan sijoittautuneen oikeussubjektin osakkuushakemuksen arviointi riippuu siitä, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta yhteisyritykselle osoitettavaa unionin rahoitusosuutta korotetaan suhteessa kyseisen maan Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan liittyviin rahoitusosuuksiin.

Tarkistus 326

Tarkistus 326

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

88 artikla – 1 kohta – d alakohta

88 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Shift2Rail-yhteisyrityksestä rahoitettujen toimien tulosten käyttöönotto, hyödyntäminen, demonstrointi ja standardointi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Shift2Rail-yhteisyrityksestä rahoitettujen toimien tulosten käyttöönotto, hyödyntäminen, demonstrointi ja standardointi.

| d) | Shift2Rail-yhteisyrityksestä rahoitettujen toimien
  , mukaan lukien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien päivittäminen, ja niiden
  tulosten käyttöönotto, hyödyntäminen, demonstrointi ja standardointi; |
| --- | --- |

d)

Shift2Rail-yhteisyrityksestä rahoitettujen toimien
  , mukaan lukien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien päivittäminen, ja niiden
  tulosten käyttöönotto, hyödyntäminen, demonstrointi ja standardointi;

, mukaan lukien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien päivittäminen, ja niiden

Tarkistus 327

Tarkistus 327

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

88 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

88 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | ER-yhteisyrityksen hankkeista tai sitä edeltävistä aloitteista peräisin oleviin Euroopan rautateitä koskeviin ratkaisuihin liittyvät eurooppalaiset lupa- ja sertifiointitoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

ER-yhteisyrityksen hankkeista tai sitä edeltävistä aloitteista peräisin oleviin Euroopan rautateitä koskeviin ratkaisuihin liittyvät eurooppalaiset lupa- ja sertifiointitoimet.

ER-yhteisyrityksen hankkeista tai sitä edeltävistä aloitteista peräisin oleviin Euroopan rautateitä koskeviin ratkaisuihin liittyvät eurooppalaiset lupa- ja sertifiointitoimet.

Tarkistus 328

Tarkistus 328

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

89 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | tieteellinen neuvoa-antava elin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

tieteellinen neuvoa-antava elin.

tieteellinen neuvoa-antava elin.

Tarkistus 329

Tarkistus 329

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 2 kohta

89 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lisäksi ER-yhteisyritys voi perustaa tieteellisen ohjausryhmän tai pyytää tieteellistä neuvontaa riippumattomilta akateemisilta asiantuntijoilta tai yhteisiltä tieteellisiltä neuvoa-antavilta elimiltä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Lisäksi ER-yhteisyritys voi perustaa tieteellisen ohjausryhmän tai pyytää tieteellistä neuvontaa riippumattomilta akateemisilta asiantuntijoilta tai yhteisiltä tieteellisiltä neuvoa-antavilta elimiltä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 330

Tarkistus 330

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 2 kohta

91 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtajalla
  tai
  varapuheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin pysyvänä tarkkailijana ja osallistua sen keskusteluihin, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Euroopan unionin rautatieviraston ja Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston edustajilla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja osallistua sen työhön, mutta heillä ei ole äänioikeutta. | 2.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtajalla
  ja
  varapuheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin pysyvänä tarkkailijana ja osallistua sen keskusteluihin, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Euroopan unionin rautatieviraston ja Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston edustajilla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja osallistua sen työhön, mutta heillä ei ole äänioikeutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtajalla
  tai
  varapuheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin pysyvänä tarkkailijana ja osallistua sen keskusteluihin, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Euroopan unionin rautatieviraston ja Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston edustajilla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja osallistua sen työhön, mutta heillä ei ole äänioikeutta.

2.   Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtajalla
  ja
  varapuheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin pysyvänä tarkkailijana ja osallistua sen keskusteluihin, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Euroopan unionin rautatieviraston ja Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston edustajilla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja osallistua sen työhön, mutta heillä ei ole äänioikeutta.

Tarkistus 331

Tarkistus 331

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

91 artikla – 4 a kohta (uusi)

91 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Edellä olevan 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionilla on 50 prosenttia hallintoneuvoston äänimäärästä ja unionin äänioikeus on jakamaton. Jäljelle jäävät äänioikeudet jaetaan hallintoneuvoston muiden jäsenten kesken suhteessa niiden edustamien osakkaiden ER-yhteisyritykselle osoittamiin rahoitusosuuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Edellä olevan 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionilla on 50 prosenttia hallintoneuvoston äänimäärästä ja unionin äänioikeus on jakamaton. Jäljelle jäävät äänioikeudet jaetaan hallintoneuvoston muiden jäsenten kesken suhteessa niiden edustamien osakkaiden ER-yhteisyritykselle osoittamiin rahoitusosuuksiin.

Tarkistus 332

Tarkistus 332

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

92 artikla – 1 kohta – b alakohta

92 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | hyväksyä järjestelmäpilarin työohjelmat, myös talousarvio, ja niihin tehtävät muutokset, jotka perustuvat järjestelmäpilarin ohjausryhmän suosituksiin ja toimitusjohtajan ehdotuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

hyväksyä järjestelmäpilarin työohjelmat, myös talousarvio, ja niihin tehtävät muutokset, jotka perustuvat järjestelmäpilarin ohjausryhmän suosituksiin ja toimitusjohtajan ehdotuksiin.

| b) | hyväksyä järjestelmäpilarin työohjelmat, myös talousarvio, ja niihin tehtävät muutokset, jotka perustuvat järjestelmäpilarin ohjausryhmän
  ja yhteisyrityksen neuvoa-antavien elinten
  suosituksiin ja toimitusjohtajan ehdotuksiin. |
| --- | --- |

b)

hyväksyä järjestelmäpilarin työohjelmat, myös talousarvio, ja niihin tehtävät muutokset, jotka perustuvat järjestelmäpilarin ohjausryhmän
  ja yhteisyrityksen neuvoa-antavien elinten
  suosituksiin ja toimitusjohtajan ehdotuksiin.

ja yhteisyrityksen neuvoa-antavien elinten

Tarkistus 333

Tarkistus 333

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 1 kohta

93 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Järjestelmäpilarin ohjausryhmä koostuu komission, rautatie- ja liikennealan ja asiaan liittyvien organisaatioiden edustajista, ER-yhteisyrityksen toimitusjohtajasta sekä Euroopan unionin rautatieviraston edustajista. Komissio tekee lopullisen päätöksen ryhmän kokoonpanosta. Perustelluissa tapauksissa komissio voi kutsua myös muita asiaankuuluvia asiantuntijoita ja sidosryhmiä osallistumaan järjestelmäpilarin ohjausryhmän kokouksiin tarkkailijoina. | 1.   Järjestelmäpilarin ohjausryhmä koostuu komission, rautatie- ja liikennealan ja asiaan liittyvien organisaatioiden edustajista, ER-yhteisyrityksen toimitusjohtajasta sekä Euroopan unionin rautatieviraston edustajista. Komissio tekee lopullisen päätöksen ryhmän kokoonpanosta
  ja ottaa siinä myös huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen ja maantieteellisen monimuotoisuuden
  . Perustelluissa tapauksissa komissio voi kutsua myös muita asiaankuuluvia asiantuntijoita ja sidosryhmiä osallistumaan järjestelmäpilarin ohjausryhmän kokouksiin tarkkailijoina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Järjestelmäpilarin ohjausryhmä koostuu komission, rautatie- ja liikennealan ja asiaan liittyvien organisaatioiden edustajista, ER-yhteisyrityksen toimitusjohtajasta sekä Euroopan unionin rautatieviraston edustajista. Komissio tekee lopullisen päätöksen ryhmän kokoonpanosta. Perustelluissa tapauksissa komissio voi kutsua myös muita asiaankuuluvia asiantuntijoita ja sidosryhmiä osallistumaan järjestelmäpilarin ohjausryhmän kokouksiin tarkkailijoina.

1.   Järjestelmäpilarin ohjausryhmä koostuu komission, rautatie- ja liikennealan ja asiaan liittyvien organisaatioiden edustajista, ER-yhteisyrityksen toimitusjohtajasta sekä Euroopan unionin rautatieviraston edustajista. Komissio tekee lopullisen päätöksen ryhmän kokoonpanosta
  ja ottaa siinä myös huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen ja maantieteellisen monimuotoisuuden
  . Perustelluissa tapauksissa komissio voi kutsua myös muita asiaankuuluvia asiantuntijoita ja sidosryhmiä osallistumaan järjestelmäpilarin ohjausryhmän kokouksiin tarkkailijoina.

Tarkistus 334

Tarkistus 334

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

94 artikla – 2 kohta

94 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Käyttöönottoryhmä on avoin kaikille järjestelmäpilarin ohjausryhmään kuuluville sidosryhmille. Hallintoneuvosto valitsee käyttöönottoryhmän jäsenet ja vahvistaa erityisesti käyttöönottoryhmän koon ja kokoonpanon, toimikauden keston ja sen jäsenten vaihtumista koskevat ehdot. Käyttöönottoryhmän kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painopiste ja edustavuus. Jäsenluettelo julkaistaan ER-yhteisyrityksen verkkosivustolla. | 2.   Käyttöönottoryhmä on avoin kaikille järjestelmäpilarin ohjausryhmään kuuluville sidosryhmille. Hallintoneuvosto valitsee käyttöönottoryhmän jäsenet ja vahvistaa erityisesti käyttöönottoryhmän koon ja kokoonpanon, toimikauden keston ja sen jäsenten vaihtumista koskevat ehdot. Käyttöönottoryhmän kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painopiste ja edustavuus
  sekä loppukäyttäjien ja matkustajien yhdistysten sekä työntekijöiden edustajien huomioon ottaminen
  . Jäsenluettelo julkaistaan ER-yhteisyrityksen verkkosivustolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Käyttöönottoryhmä on avoin kaikille järjestelmäpilarin ohjausryhmään kuuluville sidosryhmille. Hallintoneuvosto valitsee käyttöönottoryhmän jäsenet ja vahvistaa erityisesti käyttöönottoryhmän koon ja kokoonpanon, toimikauden keston ja sen jäsenten vaihtumista koskevat ehdot. Käyttöönottoryhmän kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painopiste ja edustavuus. Jäsenluettelo julkaistaan ER-yhteisyrityksen verkkosivustolla.

2.   Käyttöönottoryhmä on avoin kaikille järjestelmäpilarin ohjausryhmään kuuluville sidosryhmille. Hallintoneuvosto valitsee käyttöönottoryhmän jäsenet ja vahvistaa erityisesti käyttöönottoryhmän koon ja kokoonpanon, toimikauden keston ja sen jäsenten vaihtumista koskevat ehdot. Käyttöönottoryhmän kokoonpanossa on varmistettava asianmukainen temaattinen painopiste ja edustavuus
  sekä loppukäyttäjien ja matkustajien yhdistysten sekä työntekijöiden edustajien huomioon ottaminen
  . Jäsenluettelo julkaistaan ER-yhteisyrityksen verkkosivustolla.

Tarkistus 335

Tarkistus 335

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

96 a artikla (uusi)

96 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 96 a artikla




  Tieteellinen neuvoa-antava elin





  1.
     
  ER-yhteisyritys perustaa 19 ja 89 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.






  2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.






  3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja ER-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.






  4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

96 a artikla

Tieteellinen neuvoa-antava elin

1.
     
  ER-yhteisyritys perustaa 19 ja 89 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.

2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.

3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja ER-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa.

Tarkistus 336

Tarkistus 336

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

97 artikla – 1 kohta – a alakohta

97 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | vähentää tartuntatautien sosioekonomista taakkaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa edistämällä uusien tai parannettujen terveysteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

vähentää tartuntatautien sosioekonomista taakkaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa edistämällä uusien tai parannettujen terveysteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa;

| a) | vähentää tartuntatautien
  , erityisesti köyhyyteen liittyvien ja laiminlyötyjen sairauksien,
  sosioekonomista taakkaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa edistämällä
  kohtuuhintaan saatavilla olevien ja vähävaraisiin ympäristöihin soveltuvien
  uusien tai parannettujen terveysteknologioiden
  , diagnoosien ja hoitojen
  kehittämistä ja käyttöönottoa; |
| --- | --- |

a)

vähentää tartuntatautien
  , erityisesti köyhyyteen liittyvien ja laiminlyötyjen sairauksien,
  sosioekonomista taakkaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa edistämällä
  kohtuuhintaan saatavilla olevien ja vähävaraisiin ympäristöihin soveltuvien
  uusien tai parannettujen terveysteknologioiden
  , diagnoosien ja hoitojen
  kehittämistä ja käyttöönottoa;

, erityisesti köyhyyteen liittyvien ja laiminlyötyjen sairauksien,

kohtuuhintaan saatavilla olevien ja vähävaraisiin ympäristöihin soveltuvien

, diagnoosien ja hoitojen

Tarkistus 337

Tarkistus 337

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

97 artikla – 2 kohta – b alakohta

97 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | vahvistaa tutkimus- ja innovointivalmiuksia ja kansallisia terveydenhuoltoalan tutkimusjärjestelmiä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tartuntatautien torjumiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

vahvistaa tutkimus- ja innovointivalmiuksia ja kansallisia terveydenhuoltoalan tutkimusjärjestelmiä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tartuntatautien torjumiseksi;

| b) | vahvistaa
  ja lisätä
  tutkimus- ja innovointivalmiuksia ja kansallisia terveydenhuoltoalan tutkimusjärjestelmiä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tartuntatautien torjumiseksi; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa
  ja lisätä
  tutkimus- ja innovointivalmiuksia ja kansallisia terveydenhuoltoalan tutkimusjärjestelmiä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tartuntatautien torjumiseksi;

ja lisätä

Tarkistus 338

Tarkistus 338

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

97 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

97 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | kasvattaa Afrikan johdolla toteutettavien hankkeiden osuutta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

kasvattaa Afrikan johdolla toteutettavien hankkeiden osuutta;

kasvattaa Afrikan johdolla toteutettavien hankkeiden osuutta;

Tarkistus 339

Tarkistus 339

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

98 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

98 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | edistää synergioita, yhteistyötä ja yhteisiä toimia Euroopan kehitysrahaston ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen kanssa erityisesti valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

edistää synergioita, yhteistyötä ja yhteisiä toimia Euroopan kehitysrahaston ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen kanssa erityisesti valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä.

edistää synergioita, yhteistyötä ja yhteisiä toimia Euroopan kehitysrahaston ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen kanssa erityisesti valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä.

Tarkistus 340

Tarkistus 340

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

99 artikla – 1 kohta – b alakohta

99 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon EDCTP-yhteenliittymä (EDCTP Association), sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta EDCTP3-yhteisyritykseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon EDCTP-yhteenliittymä (EDCTP Association), sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta EDCTP3-yhteisyritykseen.

| b) | Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon EDCTP-yhteenliittymä (EDCTP Association), sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta EDCTP3-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon EDCTP-yhteenliittymä (EDCTP Association), sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta EDCTP3-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

Tarkistus 341

Tarkistus 341

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 2 kohta – a alakohta

102 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | EDCTP-yhteenliittymän osakkuusyhteisöjen toiminta, joka on mukautettu EDCTP-yhteenliittymään kuuluvien muiden osakkuusyhteisöjen vastaaviin toimiin ja jota hallinnoidaan riippumattomasti kansallisten rahoitussääntöjen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

EDCTP-yhteenliittymän osakkuusyhteisöjen toiminta, joka on mukautettu EDCTP-yhteenliittymään kuuluvien muiden osakkuusyhteisöjen vastaaviin toimiin ja jota hallinnoidaan riippumattomasti kansallisten rahoitussääntöjen mukaisesti;

| a) | EDCTP-yhteenliittymän osakkuusyhteisöjen toiminta, joka on
  todistettavasti
  mukautettu EDCTP-yhteenliittymään kuuluvien muiden osakkuusyhteisöjen vastaaviin toimiin
  tai joka on koordinoitu tai suunniteltu yhdessä niiden kanssa
  ja jota hallinnoidaan riippumattomasti kansallisten rahoitussääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

EDCTP-yhteenliittymän osakkuusyhteisöjen toiminta, joka on
  todistettavasti
  mukautettu EDCTP-yhteenliittymään kuuluvien muiden osakkuusyhteisöjen vastaaviin toimiin
  tai joka on koordinoitu tai suunniteltu yhdessä niiden kanssa
  ja jota hallinnoidaan riippumattomasti kansallisten rahoitussääntöjen mukaisesti;

todistettavasti

tai joka on koordinoitu tai suunniteltu yhdessä niiden kanssa

Tarkistus 342

Tarkistus 342

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

106 artikla – 1 a kohta (uusi)

106 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tieteellinen neuvoa-antava elin on perustettava 19 artiklan mukaisesti, ja sen on muodostuttava sidosryhmiin kuuluvista, jotka edustavat sukupuolia tasapuolisesti ja ovat maantieteellisesti ja temaattisesti monimuotoisia ja siinä on erityisesti varmistettava Afrikan maiden tieteellisen asiantuntemuksen mukaan ottaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Tieteellinen neuvoa-antava elin on perustettava 19 artiklan mukaisesti, ja sen on muodostuttava sidosryhmiin kuuluvista, jotka edustavat sukupuolia tasapuolisesti ja ovat maantieteellisesti ja temaattisesti monimuotoisia ja siinä on erityisesti varmistettava Afrikan maiden tieteellisen asiantuntemuksen mukaan ottaminen.

Tarkistus 343

Tarkistus 343

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

106 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

106 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | arvioida EDCTP3-yhteisyrityksen rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa hakemusten hylkäämisessä tai hyväksymisessä ja mahdollisen yhteistyön laajuudessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

arvioida EDCTP3-yhteisyrityksen rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa hakemusten hylkäämisessä tai hyväksymisessä ja mahdollisen yhteistyön laajuudessa.

arvioida EDCTP3-yhteisyrityksen rahoituskumppaneiden hakemukset ja neuvoa hallintoneuvostoa hakemusten hylkäämisessä tai hyväksymisessä ja mahdollisen yhteistyön laajuudessa.

Tarkistus 344

Tarkistus 344

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – - 1 kohta (uusi)

107 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1. | Sidosryhmien edustajien ryhmän sen on muodostuttava sidosryhmiin kuuluvista, jotka edustavat sukupuolia tasapuolisesti ja ovat maantieteellisesti ja temaattisesti monimuotoisia, ja niissä on oltava erityisesti asiantuntemusta Afrikan maista, ja sen tavoitteena on edistää kansalaisyhteiskunnan, etenkin köyhyyteen liittyvistä ja laiminlyödyistä sairauksista eniten kärsivien yhteisöjen hyväksi työskentelevien valtiosta riippumattomien järjestöjen, jäsenyyttä ja merkityksellistä osallistumista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.

-1.

Sidosryhmien edustajien ryhmän sen on muodostuttava sidosryhmiin kuuluvista, jotka edustavat sukupuolia tasapuolisesti ja ovat maantieteellisesti ja temaattisesti monimuotoisia, ja niissä on oltava erityisesti asiantuntemusta Afrikan maista, ja sen tavoitteena on edistää kansalaisyhteiskunnan, etenkin köyhyyteen liittyvistä ja laiminlyödyistä sairauksista eniten kärsivien yhteisöjen hyväksi työskentelevien valtiosta riippumattomien järjestöjen, jäsenyyttä ja merkityksellistä osallistumista.

Tarkistus 345

Tarkistus 345

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – 1 kohta – johdantokappale

107 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 21 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi sidosryhmien edustajien ryhmän tehtävänä on: | 2.
     Edellä 21 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi sidosryhmien edustajien ryhmän tehtävänä on: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 21 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi sidosryhmien edustajien ryhmän tehtävänä on:

2.
     Edellä 21 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi sidosryhmien edustajien ryhmän tehtävänä on:

Tarkistus 346

Tarkistus 346

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

111 artikla – otsikko

111 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteistyö Euroopan
  lääkeviraston
  ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa | Yhteistyö
  Afrikan ja
  Euroopan
  lääkevirastojen
  ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen
  sekä muiden asiaankuuluvien virastojen ja järjestöjen
  kanssa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yhteistyö Euroopan
  lääkeviraston
  ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa

lääkeviraston

Yhteistyö
  Afrikan ja
  Euroopan
  lääkevirastojen
  ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen
  sekä muiden asiaankuuluvien virastojen ja järjestöjen
  kanssa

Afrikan ja

lääkevirastojen

sekä muiden asiaankuuluvien virastojen ja järjestöjen

Tarkistus 347

Tarkistus 347

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

111 artikla – 1 kohta

111 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EDCTP3-yhteisyritys varmistaa tiiviin yhteistyön Euroopan lääkeviraston ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa. | EDCTP3-yhteisyritys varmistaa tiiviin yhteistyön Euroopan lääkeviraston ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen
  sekä asiaankuuluvien afrikkalaisten virastojen ja järjestöjen, kuten Afrikan tautienehkäisy- ja valvontakeskusten, Afrikan unionin alueellisten talousyhteisöjen, Afrikan unionin kehitysyhteistyöviraston (AUDA-NEPAD) ja Afrikan tiedeakatemian
  kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EDCTP3-yhteisyritys varmistaa tiiviin yhteistyön Euroopan lääkeviraston ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa.

EDCTP3-yhteisyritys varmistaa tiiviin yhteistyön Euroopan lääkeviraston ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen
  sekä asiaankuuluvien afrikkalaisten virastojen ja järjestöjen, kuten Afrikan tautienehkäisy- ja valvontakeskusten, Afrikan unionin alueellisten talousyhteisöjen, Afrikan unionin kehitysyhteistyöviraston (AUDA-NEPAD) ja Afrikan tiedeakatemian
  kanssa.

sekä asiaankuuluvien afrikkalaisten virastojen ja järjestöjen, kuten Afrikan tautienehkäisy- ja valvontakeskusten, Afrikan unionin alueellisten talousyhteisöjen, Afrikan unionin kehitysyhteistyöviraston (AUDA-NEPAD) ja Afrikan tiedeakatemian

Tarkistus 348

Tarkistus 348

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

112 artikla – 1 kohta

112 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on
  tarvittaessa
  täsmennettävä tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat hyödyntämistä koskevat lisävelvoitteet. | EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat
  heikossa asemassa olevien väestöryhmien ja
  yleisön saatavilla
  kohtuuhintaan, erityisesti vähävaraisissa ympäristöissä,
  oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on täsmennettävä tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat hyödyntämistä koskevat lisävelvoitteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on
  tarvittaessa
  täsmennettävä tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat hyödyntämistä koskevat lisävelvoitteet.

tarvittaessa

EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat
  heikossa asemassa olevien väestöryhmien ja
  yleisön saatavilla
  kohtuuhintaan, erityisesti vähävaraisissa ympäristöissä,
  oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on täsmennettävä tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat hyödyntämistä koskevat lisävelvoitteet.

heikossa asemassa olevien väestöryhmien ja

kohtuuhintaan, erityisesti vähävaraisissa ympäristöissä,

Tarkistus 349

Tarkistus 349

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 1 kohta – b alakohta

113 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | edistää sellaisten turvallisten, tehokkaiden, ihmiskeskeisten ja kustannustehokkaiden innovaatioiden kehittämistä, joilla vastataan täyttämättömiin strategisiin kansanterveydellisiin tarpeisiin, demonstroimalla vähintään viidellä esimerkillä, onko terveydenhuoltotuote tai -palvelu mahdollista integroida siten, että se soveltuu käytettäväksi terveydenhuoltojärjestelmissä. Asiaan liittyvissä hankkeissa olisi käsiteltävä unionin väestöön vaikuttavien sairauksien ennaltaehkäisyä, diagnosointia, hoitoa ja/tai hallintaa, mukaan lukien
  osallistuminen
  Euroopan
  syöväntorjuntasuunnitelmaan
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

edistää sellaisten turvallisten, tehokkaiden, ihmiskeskeisten ja kustannustehokkaiden innovaatioiden kehittämistä, joilla vastataan täyttämättömiin strategisiin kansanterveydellisiin tarpeisiin, demonstroimalla vähintään viidellä esimerkillä, onko terveydenhuoltotuote tai -palvelu mahdollista integroida siten, että se soveltuu käytettäväksi terveydenhuoltojärjestelmissä. Asiaan liittyvissä hankkeissa olisi käsiteltävä unionin väestöön vaikuttavien sairauksien ennaltaehkäisyä, diagnosointia, hoitoa ja/tai hallintaa, mukaan lukien
  osallistuminen
  Euroopan
  syöväntorjuntasuunnitelmaan
  ;

osallistuminen

syöväntorjuntasuunnitelmaan

| b) | edistää sellaisten turvallisten, tehokkaiden, ihmiskeskeisten
  , potilaiden
  ja
  terveydenhuoltojärjestelmien kannalta kohtuuhintaisten sekä
  kustannustehokkaiden innovaatioiden
  , tuotteiden ja hoitojen
  kehittämistä, joilla vastataan täyttämättömiin strategisiin kansanterveydellisiin tarpeisiin, demonstroimalla vähintään viidellä esimerkillä, onko terveydenhuoltotuote tai -palvelu mahdollista integroida siten, että se soveltuu käytettäväksi terveydenhuoltojärjestelmissä. Asiaan liittyvissä hankkeissa olisi käsiteltävä unionin väestöön vaikuttavien sairauksien
  seurantaa,
  ennaltaehkäisyä, diagnosointia, hoitoa ja/tai hallintaa, mukaan lukien
  syövän torjunta yhteisvaikutuksessa
  Euroopan
  syöväntorjuntasuunnitelman kanssa, ja tukemalla Euroopan syöpäinstituutin perustamista ja mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevan eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman laatimista
  ; |
| --- | --- |

b)

edistää sellaisten turvallisten, tehokkaiden, ihmiskeskeisten
  , potilaiden
  ja
  terveydenhuoltojärjestelmien kannalta kohtuuhintaisten sekä
  kustannustehokkaiden innovaatioiden
  , tuotteiden ja hoitojen
  kehittämistä, joilla vastataan täyttämättömiin strategisiin kansanterveydellisiin tarpeisiin, demonstroimalla vähintään viidellä esimerkillä, onko terveydenhuoltotuote tai -palvelu mahdollista integroida siten, että se soveltuu käytettäväksi terveydenhuoltojärjestelmissä. Asiaan liittyvissä hankkeissa olisi käsiteltävä unionin väestöön vaikuttavien sairauksien
  seurantaa,
  ennaltaehkäisyä, diagnosointia, hoitoa ja/tai hallintaa, mukaan lukien
  syövän torjunta yhteisvaikutuksessa
  Euroopan
  syöväntorjuntasuunnitelman kanssa, ja tukemalla Euroopan syöpäinstituutin perustamista ja mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevan eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman laatimista
  ;

, potilaiden

terveydenhuoltojärjestelmien kannalta kohtuuhintaisten sekä

, tuotteiden ja hoitojen

seurantaa,

syövän torjunta yhteisvaikutuksessa

syöväntorjuntasuunnitelman kanssa, ja tukemalla Euroopan syöpäinstituutin perustamista ja mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevan eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman laatimista

Tarkistus 350

Tarkistus 350

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 1 kohta – c alakohta

113 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edistää monialaista terveysalan innovointia maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen terveydenhuoltoalan luomiseksi sekä Euroopan uuden teollisuusstrategian ja Euroopan lääkestrategian tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

edistää monialaista terveysalan innovointia maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen terveydenhuoltoalan luomiseksi sekä Euroopan uuden teollisuusstrategian ja Euroopan lääkestrategian tavoitteiden saavuttamista.

| c) | edistää monialaista terveysalan innovointia maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen terveydenhuoltoalan luomiseksi sekä Euroopan uuden teollisuusstrategian
  , myös sen päivitetyn version,
  ja Euroopan lääkestrategian tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

c)

edistää monialaista terveysalan innovointia maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen terveydenhuoltoalan luomiseksi sekä Euroopan uuden teollisuusstrategian
  , myös sen päivitetyn version,
  ja Euroopan lääkestrategian tavoitteiden saavuttamista.

, myös sen päivitetyn version,

Tarkistus 351

Tarkistus 351

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 2 kohta – a alakohta

113 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää ymmärrystä terveyteen vaikuttavista tekijöistä ja ensisijaisiksi määritellyistä sairauksista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää ymmärrystä terveyteen vaikuttavista tekijöistä ja ensisijaisiksi määritellyistä sairauksista;

| a) | edistää ymmärrystä terveyteen vaikuttavista tekijöistä
  , täyttämättömistä lääketieteellisistä tarpeista, terveysuhkiin varautumisesta, infektiotaudeista ja harvinaisista sairauksista, myös sosioekonomisista ja ympäristöön liittyvistä tekijöistä, jotka vaikuttavat henkilön terveydentilaan,
  ja ensisijaisiksi määritellyistä sairauksista; |
| --- | --- |

a)

edistää ymmärrystä terveyteen vaikuttavista tekijöistä
  , täyttämättömistä lääketieteellisistä tarpeista, terveysuhkiin varautumisesta, infektiotaudeista ja harvinaisista sairauksista, myös sosioekonomisista ja ympäristöön liittyvistä tekijöistä, jotka vaikuttavat henkilön terveydentilaan,
  ja ensisijaisiksi määritellyistä sairauksista;

, täyttämättömistä lääketieteellisistä tarpeista, terveysuhkiin varautumisesta, infektiotaudeista ja harvinaisista sairauksista, myös sosioekonomisista ja ympäristöön liittyvistä tekijöistä, jotka vaikuttavat henkilön terveydentilaan,

Tarkistus 352

Tarkistus 352

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 2 kohta – b alakohta

113 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yhdentää hajanaiset terveysalan tutkimus- ja innovointitoimet, joissa kootaan yhteen eri terveydenhuoltoalan sektorit ja muut sidosryhmät ja joissa keskitytään täyttämättömiin kansanterveystarpeisiin sellaisten välineiden, datan, alustojen, teknologioiden ja prosessien kehittämiseksi, joilla parannetaan tautien ennustamista, ehkäisyä, pysäyttämistä, diagnosointia, hoitoa ja hallintaa ja vastataan loppukäyttäjien tarpeisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yhdentää hajanaiset terveysalan tutkimus- ja innovointitoimet, joissa kootaan yhteen eri terveydenhuoltoalan sektorit ja muut sidosryhmät ja joissa keskitytään täyttämättömiin kansanterveystarpeisiin sellaisten välineiden, datan, alustojen, teknologioiden ja prosessien kehittämiseksi, joilla parannetaan tautien ennustamista, ehkäisyä, pysäyttämistä, diagnosointia, hoitoa ja hallintaa ja vastataan loppukäyttäjien tarpeisiin;

| b) | yhdentää hajanaiset terveysalan tutkimus- ja innovointitoimet, joissa kootaan yhteen eri terveydenhuoltoalan sektorit ja muut sidosryhmät ja joissa keskitytään täyttämättömiin kansanterveystarpeisiin sellaisten välineiden, datan, alustojen, teknologioiden ja prosessien kehittämiseksi, joilla parannetaan tautien ennustamista, ehkäisyä, pysäyttämistä, diagnosointia, hoitoa ja hallintaa ja vastataan
  potilaiden ja
  loppukäyttäjien tarpeisiin
  sekä ratkaistaan markkinoiden toimimattomuus täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden osalta
  ; |
| --- | --- |

b)

yhdentää hajanaiset terveysalan tutkimus- ja innovointitoimet, joissa kootaan yhteen eri terveydenhuoltoalan sektorit ja muut sidosryhmät ja joissa keskitytään täyttämättömiin kansanterveystarpeisiin sellaisten välineiden, datan, alustojen, teknologioiden ja prosessien kehittämiseksi, joilla parannetaan tautien ennustamista, ehkäisyä, pysäyttämistä, diagnosointia, hoitoa ja hallintaa ja vastataan
  potilaiden ja
  loppukäyttäjien tarpeisiin
  sekä ratkaistaan markkinoiden toimimattomuus täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden osalta
  ;

potilaiden ja

sekä ratkaistaan markkinoiden toimimattomuus täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden osalta

Tarkistus 353

Tarkistus 353

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 2 kohta – d alakohta

113 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | hyödyntää täysimääräisesti digitalisaation ja tietojenvaihdon tarjoamia mahdollisuuksia terveydenhuollossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

hyödyntää täysimääräisesti digitalisaation ja tietojenvaihdon tarjoamia mahdollisuuksia terveydenhuollossa;

| d) | hyödyntää täysimääräisesti digitalisaation ja tietojenvaihdon tarjoamia mahdollisuuksia terveydenhuollossa
  hyödyntämällä synergioita sellaisten aloitteiden kanssa kuin eurooppalainen terveysdata-avaruus, kunnioittaen tietosuojan periaatteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti

   (1 a); |
| --- | --- |

d)

hyödyntää täysimääräisesti digitalisaation ja tietojenvaihdon tarjoamia mahdollisuuksia terveydenhuollossa
  hyödyntämällä synergioita sellaisten aloitteiden kanssa kuin eurooppalainen terveysdata-avaruus, kunnioittaen tietosuojan periaatteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti

   (1 a);

hyödyntämällä synergioita sellaisten aloitteiden kanssa kuin eurooppalainen terveysdata-avaruus, kunnioittaen tietosuojan periaatteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti

1 a

Tarkistus 354

Tarkistus 354

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

113 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

113 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | edistää eurooppalaista tutkimusta harvinaisista sairauksista ja kehittää synergioita alan muiden aloitteiden kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

edistää eurooppalaista tutkimusta harvinaisista sairauksista ja kehittää synergioita alan muiden aloitteiden kanssa;

edistää eurooppalaista tutkimusta harvinaisista sairauksista ja kehittää synergioita alan muiden aloitteiden kanssa;

Tarkistus 355

Tarkistus 355

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – a alakohta

114 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää tiivistä ja pitkäaikaista yhteistyötä unionin, muiden osakkaiden, rahoituskumppanien ja muiden terveydenhuollon sidosryhmien, kuten muiden asiaan liittyvien toimialojen, terveydenhuoltoviranomaisten (kuten sääntelyelinten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien), potilasjärjestöjen, terveydenhuollon ammattilaisten ja tarjoajien sekä tiedeyhteisön välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää tiivistä ja pitkäaikaista yhteistyötä unionin, muiden osakkaiden, rahoituskumppanien ja muiden terveydenhuollon sidosryhmien, kuten muiden asiaan liittyvien toimialojen, terveydenhuoltoviranomaisten (kuten sääntelyelinten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien), potilasjärjestöjen, terveydenhuollon ammattilaisten ja tarjoajien sekä tiedeyhteisön välillä;

| a) | edistää tiivistä ja pitkäaikaista yhteistyötä unionin, muiden osakkaiden, rahoituskumppanien ja muiden terveydenhuollon sidosryhmien, kuten muiden asiaan liittyvien toimialojen, terveydenhuoltoviranomaisten (kuten sääntelyelinten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien), potilasjärjestöjen, terveydenhuollon ammattilaisten ja tarjoajien sekä tiedeyhteisön
  ja kansalaisjärjestöjen
  välillä; |
| --- | --- |

a)

edistää tiivistä ja pitkäaikaista yhteistyötä unionin, muiden osakkaiden, rahoituskumppanien ja muiden terveydenhuollon sidosryhmien, kuten muiden asiaan liittyvien toimialojen, terveydenhuoltoviranomaisten (kuten sääntelyelinten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien), potilasjärjestöjen, terveydenhuollon ammattilaisten ja tarjoajien sekä tiedeyhteisön
  ja kansalaisjärjestöjen
  välillä;

ja kansalaisjärjestöjen

Tarkistus 356

Tarkistus 356

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – c alakohta

114 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | varmistaa, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus ehdottaa aloja tulevia ehdotuspyyntöjä varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

varmistaa, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus ehdottaa aloja tulevia ehdotuspyyntöjä varten;

| c) | varmistaa, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus ehdottaa aloja tulevia ehdotuspyyntöjä varten
  säännöllisesti järjestettävien avointen kuulemisten ja vuosittain järjestettävän sidosryhmien foorumin kokouksen perusteella
  ; |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus ehdottaa aloja tulevia ehdotuspyyntöjä varten
  säännöllisesti järjestettävien avointen kuulemisten ja vuosittain järjestettävän sidosryhmien foorumin kokouksen perusteella
  ;

säännöllisesti järjestettävien avointen kuulemisten ja vuosittain järjestettävän sidosryhmien foorumin kokouksen perusteella

Tarkistus 357

Tarkistus 357

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

114 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | varmistaa, että edunsaajat sitoutuvat saavutettavuuden, tehokkuuden, kohtuuhintaisuuden ja saatavuuden periaatteisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

varmistaa, että edunsaajat sitoutuvat saavutettavuuden, tehokkuuden, kohtuuhintaisuuden ja saatavuuden periaatteisiin;

varmistaa, että edunsaajat sitoutuvat saavutettavuuden, tehokkuuden, kohtuuhintaisuuden ja saatavuuden periaatteisiin;

Tarkistus 358

Tarkistus 358

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – d alakohta

114 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tarkistaa säännöllisesti IHI-yhteisyrityksen strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset yhteisyrityksen toteutuksen aikana tapahtuvan tieteellisen kehityksen tai uusien kansanterveystarpeiden perusteella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tarkistaa säännöllisesti IHI-yhteisyrityksen strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset yhteisyrityksen toteutuksen aikana tapahtuvan tieteellisen kehityksen tai uusien kansanterveystarpeiden perusteella;

| d) | tarkistaa säännöllisesti IHI-yhteisyrityksen strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset yhteisyrityksen toteutuksen aikana tapahtuvan tieteellisen kehityksen tai uusien kansanterveystarpeiden
  ja -uhkien
  perusteella
  yhteistyössä terveydenhuollon ammattihenkilöiden ja potilasjärjestöjen sekä innovaatiopaneelin kanssa
  ; |
| --- | --- |

d)

tarkistaa säännöllisesti IHI-yhteisyrityksen strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset yhteisyrityksen toteutuksen aikana tapahtuvan tieteellisen kehityksen tai uusien kansanterveystarpeiden
  ja -uhkien
  perusteella
  yhteistyössä terveydenhuollon ammattihenkilöiden ja potilasjärjestöjen sekä innovaatiopaneelin kanssa
  ;

ja -uhkien

yhteistyössä terveydenhuollon ammattihenkilöiden ja potilasjärjestöjen sekä innovaatiopaneelin kanssa

Tarkistus 359

Tarkistus 359

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – e alakohta

114 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | julkaista hankkeita koskevaa tietoa, myös osallistujien nimet ja kunkin osallistujan osalta IHI-yhteisyrityksen myöntämän rahoitusosuuden määrä ja sovitut luontoissuoritukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

julkaista hankkeita koskevaa tietoa, myös osallistujien nimet ja kunkin osallistujan osalta IHI-yhteisyrityksen myöntämän rahoitusosuuden määrä ja sovitut luontoissuoritukset;

| e) | julkaista
  hyvissä ajoin
  hankkeita koskevaa tietoa, myös osallistujien nimet ja kunkin osallistujan osalta IHI-yhteisyrityksen myöntämän rahoitusosuuden määrä ja sovitut luontoissuoritukset; |
| --- | --- |

e)

julkaista
  hyvissä ajoin
  hankkeita koskevaa tietoa, myös osallistujien nimet ja kunkin osallistujan osalta IHI-yhteisyrityksen myöntämän rahoitusosuuden määrä ja sovitut luontoissuoritukset;

hyvissä ajoin

Tarkistus 360

Tarkistus 360

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

114 artikla – 1 kohta – f alakohta

114 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | huolehtia säännöllisestä viestinnästä muun muassa järjestämällä vähintään yhden vuotuisen tapaamisen eturyhmien ja sidosryhmien kanssa IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimien avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

huolehtia säännöllisestä viestinnästä muun muassa järjestämällä vähintään yhden vuotuisen tapaamisen eturyhmien ja sidosryhmien kanssa IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimien avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi;

| f) | huolehtia säännöllisestä viestinnästä muun muassa järjestämällä vähintään yhden vuotuisen tapaamisen eturyhmien ja sidosryhmien kanssa IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimien
  osallisuuden,
  avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

f)

huolehtia säännöllisestä viestinnästä muun muassa järjestämällä vähintään yhden vuotuisen tapaamisen eturyhmien ja sidosryhmien kanssa IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimien
  osallisuuden,
  avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi;

osallisuuden,

Tarkistus 361

Tarkistus 361

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

115 artikla – 1 kohta – b alakohta

115 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and Healthcare IT Industry (COCIR), Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestö EFPIA, EuropaBio, MedTech Europe ja VaccinesEurope, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta IHI-yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and Healthcare IT Industry (COCIR), Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestö EFPIA, EuropaBio, MedTech Europe ja VaccinesEurope, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta IHI-yhteisyritykseen;

| b) | European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and Healthcare IT Industry (COCIR), Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestö EFPIA, EuropaBio, MedTech Europe ja VaccinesEurope, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta IHI-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and Healthcare IT Industry (COCIR), Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestö EFPIA, EuropaBio, MedTech Europe ja VaccinesEurope, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta IHI-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 362

Tarkistus 362

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 5 kohta

117 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Kustannukset, jotka aiheutuvat epäsuorista toimista muissa kolmansissa maissa kuin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneissa maissa, on perusteltava, ja niiden on oltava merkityksellisiä 113 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kannalta. Tällaiset kustannukset eivät saa ylittää 20:tä prosenttia muiden osakkaiden kuin unionin ja rahoituskumppanien IHI-ohjelman tasolla suorittamista toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista. Kustannuksia, jotka ylittävät 20 prosenttia toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista IHI-ohjelman tasolla, ei katsota luontoissuorituksiksi toimintamenoihin. | 5.   Kustannukset, jotka aiheutuvat epäsuorista toimista muissa kolmansissa maissa kuin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneissa maissa, on perusteltava, ja niiden on oltava merkityksellisiä 113 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kannalta
  ja niillä on oltava myönteisiä ulkoisvaikutuksia unionille
  . Tällaiset kustannukset eivät saa ylittää 20:tä prosenttia muiden osakkaiden kuin unionin ja rahoituskumppanien IHI-ohjelman tasolla suorittamista toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista. Kustannuksia, jotka ylittävät 20 prosenttia toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista IHI-ohjelman tasolla, ei katsota luontoissuorituksiksi toimintamenoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Kustannukset, jotka aiheutuvat epäsuorista toimista muissa kolmansissa maissa kuin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneissa maissa, on perusteltava, ja niiden on oltava merkityksellisiä 113 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kannalta. Tällaiset kustannukset eivät saa ylittää 20:tä prosenttia muiden osakkaiden kuin unionin ja rahoituskumppanien IHI-ohjelman tasolla suorittamista toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista. Kustannuksia, jotka ylittävät 20 prosenttia toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista IHI-ohjelman tasolla, ei katsota luontoissuorituksiksi toimintamenoihin.

5.   Kustannukset, jotka aiheutuvat epäsuorista toimista muissa kolmansissa maissa kuin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan assosioituneissa maissa, on perusteltava, ja niiden on oltava merkityksellisiä 113 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kannalta
  ja niillä on oltava myönteisiä ulkoisvaikutuksia unionille
  . Tällaiset kustannukset eivät saa ylittää 20:tä prosenttia muiden osakkaiden kuin unionin ja rahoituskumppanien IHI-ohjelman tasolla suorittamista toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista. Kustannuksia, jotka ylittävät 20 prosenttia toimintamenoihin osoitetuista luontoissuorituksista IHI-ohjelman tasolla, ei katsota luontoissuorituksiksi toimintamenoihin.

Tarkistus 363

Tarkistus 363

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

118 artikla – 2 kohta

118 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hanke-ehdotuksiin on tarvittaessa sisällyttävä suunnitelma niihin
  liittyvistä täydentävistä toimista
  . Tällaisiin hankekohtaisiin täydentäviin toimiin liittyvien kustannusten on aiheuduttava ajanjaksolla, joka alkaa ehdotuksen jättämispäivänä ja päättyy enintään
  kahden
  vuoden kuluttua epäsuoran toimen päättymispäivästä. | 2.   Hanke-ehdotuksiin on tarvittaessa sisällyttävä suunnitelma
  , jossa määritetään
  niihin
  liittyvät täydentävät toimet
  . Tällaisiin hankekohtaisiin täydentäviin toimiin liittyvien kustannusten on aiheuduttava ajanjaksolla, joka alkaa ehdotuksen jättämispäivänä ja päättyy enintään
  kolmen
  vuoden kuluttua epäsuoran toimen päättymispäivästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hanke-ehdotuksiin on tarvittaessa sisällyttävä suunnitelma niihin
  liittyvistä täydentävistä toimista
  . Tällaisiin hankekohtaisiin täydentäviin toimiin liittyvien kustannusten on aiheuduttava ajanjaksolla, joka alkaa ehdotuksen jättämispäivänä ja päättyy enintään
  kahden
  vuoden kuluttua epäsuoran toimen päättymispäivästä.

2.   Hanke-ehdotuksiin on tarvittaessa sisällyttävä suunnitelma
  , jossa määritetään
  niihin
  liittyvät täydentävät toimet
  . Tällaisiin hankekohtaisiin täydentäviin toimiin liittyvien kustannusten on aiheuduttava ajanjaksolla, joka alkaa ehdotuksen jättämispäivänä ja päättyy enintään
  kolmen
  vuoden kuluttua epäsuoran toimen päättymispäivästä.

Tarkistus 364

Tarkistus 364

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

119 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

119 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin;

riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin;

Tarkistus 365

Tarkistus 365

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 kohta

122 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Innovaatiopaneeli antaa hallintoneuvostolle
  neuvoja
  asioissa, jotka liittyvät IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaan
  19 artiklan mukaisesti
  . | 1.   
  Edellä 19 artiklassa tarkoitetun tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausuntojen perusteella
  innovaatiopaneeli
  voi
  antaa hallintoneuvostolle
  lisäneuvoja
  asioissa, jotka liittyvät IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaan
  , tai muissa strategisissa kysymyksissä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Innovaatiopaneeli antaa hallintoneuvostolle
  neuvoja
  asioissa, jotka liittyvät IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaan
  19 artiklan mukaisesti
  .

1.   
  Edellä 19 artiklassa tarkoitetun tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausuntojen perusteella
  innovaatiopaneeli
  voi
  antaa hallintoneuvostolle
  lisäneuvoja
  asioissa, jotka liittyvät IHI-yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimintaan
  , tai muissa strategisissa kysymyksissä
  .

Tarkistus 366

Tarkistus 366

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 2 kohta – johdantokappale

122 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Innovaatiopaneeli koostuu seuraavista
  pysyvistä panelisteista
  : | 2.   Innovaatiopaneeli koostuu seuraavista
  jäsenistä
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Innovaatiopaneeli koostuu seuraavista
  pysyvistä panelisteista
  :

2.   Innovaatiopaneeli koostuu seuraavista
  jäsenistä
  :

Tarkistus 367

Tarkistus 367

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 2 kohta – d alakohta

122 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | kaksi
  tiedeyhteisön edustajaa
  , jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

kaksi
  tiedeyhteisön edustajaa
  , jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  ;

kaksi

, jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti

| d) | neljä
  tiedeyhteisön edustajaa; |
| --- | --- |

d)

neljä
  tiedeyhteisön edustajaa;

neljä

Tarkistus 368

Tarkistus 368

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 2 kohta – e alakohta

122 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | enintään kuusi pysyvää panelistia
  , jotka
  hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti varmistaen erityisesti terveydenhuollon sidosryhmien asianmukaisen edustuksen etenkin julkisen sektorin, potilaiden
  ja
  yleensä loppukäyttäjien osalta
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

enintään kuusi pysyvää panelistia
  , jotka
  hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti varmistaen erityisesti terveydenhuollon sidosryhmien asianmukaisen edustuksen etenkin julkisen sektorin, potilaiden
  ja
  yleensä loppukäyttäjien osalta
  ;

enintään kuusi pysyvää panelistia

hallintoneuvosto nimittää avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti varmistaen erityisesti terveydenhuollon sidosryhmien asianmukaisen edustuksen etenkin julkisen sektorin, potilaiden

yleensä loppukäyttäjien osalta

| e) | kuusi terveydenhuollon sidosryhmien edustajaa
  , jotka
  kattavat etenkin julkisen sektorin, potilaat ja yleensä loppukäyttäjät ja jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen ja läpinäkyvän valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 2
   ja
  4 kohdan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

e)

kuusi terveydenhuollon sidosryhmien edustajaa
  , jotka
  kattavat etenkin julkisen sektorin, potilaat ja yleensä loppukäyttäjät ja jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen ja läpinäkyvän valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 2
   ja
  4 kohdan mukaisesti
  ;

kuusi terveydenhuollon sidosryhmien edustajaa

kattavat etenkin julkisen sektorin, potilaat ja yleensä loppukäyttäjät ja jotka hallintoneuvosto nimittää avoimen ja läpinäkyvän valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 2

4 kohdan mukaisesti

Tarkistus 369

Tarkistus 369

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

122 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  voivat tarvittaessa nimittää tilapäisiä panelisteja keskustelemaan erityisaiheista. Ne voivat yhdessä nimittää enintään kuusi tilapäistä panelistia kutakin kokousta varten. | Innovaatiopaneelin jäsenet
  voivat tarvittaessa nimittää tilapäisiä panelisteja keskustelemaan erityisaiheista. Ne voivat yhdessä nimittää enintään kuusi tilapäistä panelistia kutakin kokousta varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  voivat tarvittaessa nimittää tilapäisiä panelisteja keskustelemaan erityisaiheista. Ne voivat yhdessä nimittää enintään kuusi tilapäistä panelistia kutakin kokousta varten.

IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit

Innovaatiopaneelin jäsenet
  voivat tarvittaessa nimittää tilapäisiä panelisteja keskustelemaan erityisaiheista. Ne voivat yhdessä nimittää enintään kuusi tilapäistä panelistia kutakin kokousta varten.

Innovaatiopaneelin jäsenet

Tarkistus 370

Tarkistus 370

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

122 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  nimittävät tilapäiset panelistit yhteisymmärryksessä määräajaksi. Heidän on ilmoitettava päätöksensä ohjelmatoimistolle ja muille pysyville panelisteille. | Innovaatiopaneelin jäsenet
  nimittävät tilapäiset panelistit yhteisymmärryksessä määräajaksi. Heidän on ilmoitettava päätöksensä ohjelmatoimistolle ja muille pysyville panelisteille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  nimittävät tilapäiset panelistit yhteisymmärryksessä määräajaksi. Heidän on ilmoitettava päätöksensä ohjelmatoimistolle ja muille pysyville panelisteille.

IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit

Innovaatiopaneelin jäsenet
  nimittävät tilapäiset panelistit yhteisymmärryksessä määräajaksi. Heidän on ilmoitettava päätöksensä ohjelmatoimistolle ja muille pysyville panelisteille.

Innovaatiopaneelin jäsenet

Tarkistus 371

Tarkistus 371

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 a kohta (uusi)

122 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Innovaatiopaneelia avustaa riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin erityisesti IHI-yhteisyrityksen tavoitteisiin liittyviä tieteellisiä, strategisia ja teknologisia painopisteitä koskevassa neuvonnassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Innovaatiopaneelia avustaa riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin erityisesti IHI-yhteisyrityksen tavoitteisiin liittyviä tieteellisiä, strategisia ja teknologisia painopisteitä koskevassa neuvonnassa.

Tarkistus 372

Tarkistus 372

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 4 kohta – a alakohta

122 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tieteelliset painopisteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

tieteelliset painopisteet;

| a) | tieteelliset painopisteet
  riippumattomalta tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä saatujen neuvojen perusteella
  ; |
| --- | --- |

a)

tieteelliset painopisteet
  riippumattomalta tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä saatujen neuvojen perusteella
  ;

riippumattomalta tieteelliseltä neuvoa-antavalta elimeltä saatujen neuvojen perusteella

Tarkistus 373

Tarkistus 373

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 4 kohta – e alakohta

122 artikla – 4 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | synergioiden luominen muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien kanssa, mukaan lukien muut eurooppalaiset kumppanuudet, sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja kansallisten rahoitusohjelmien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

synergioiden luominen muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien kanssa, mukaan lukien muut eurooppalaiset kumppanuudet, sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja kansallisten rahoitusohjelmien kanssa.

| e) | synergioiden luominen muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien kanssa, mukaan lukien muut eurooppalaiset kumppanuudet
  ja missiot ja erityisesti EDCTP3-yhteisyritys
  , sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja kansallisten rahoitusohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

e)

synergioiden luominen muiden Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimien kanssa, mukaan lukien muut eurooppalaiset kumppanuudet
  ja missiot ja erityisesti EDCTP3-yhteisyritys
  , sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja kansallisten rahoitusohjelmien kanssa.

ja missiot ja erityisesti EDCTP3-yhteisyritys

Tarkistus 374

Tarkistus 374

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 4 kohta – e a alakohta (uusi)

122 artikla – 4 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | hankkeiden tulosten käyttöön ottaminen yhteiskunnassa, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

hankkeiden tulosten käyttöön ottaminen yhteiskunnassa, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus;

hankkeiden tulosten käyttöön ottaminen yhteiskunnassa, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus;

Tarkistus 375

Tarkistus 375

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 5 kohta

122 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Innovaatiopaneelin
  puheenjohtajana toimii toimitusjohtaja
  .
  Toimitusjohtaja
  voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa nimittää
  IHI-yhteisyrityksen ohjelmatoimiston ylemmän toimihenkilön
  toimimaan puolestaan innovaatiopaneelin puheenjohtajana. | 5.   Innovaatiopaneelin
  pysyvät panelistit valitsevat puheenjohtajan jäsentensä keskuudesta 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti
  .
  Innovaatiopaneelin puheenjohtaja
  voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa
  poikkeuksellisesti
  nimittää
  jonkun muista tiedeyhteisöä edustavista innovaatiopaneelin jäsenistä
  toimimaan puolestaan innovaatiopaneelin puheenjohtajana. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Innovaatiopaneelin
  puheenjohtajana toimii toimitusjohtaja
  .
  Toimitusjohtaja
  voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa nimittää
  IHI-yhteisyrityksen ohjelmatoimiston ylemmän toimihenkilön
  toimimaan puolestaan innovaatiopaneelin puheenjohtajana.

5.   Innovaatiopaneelin
  pysyvät panelistit valitsevat puheenjohtajan jäsentensä keskuudesta 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti
  .
  Innovaatiopaneelin puheenjohtaja
  voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa
  poikkeuksellisesti
  nimittää
  jonkun muista tiedeyhteisöä edustavista innovaatiopaneelin jäsenistä
  toimimaan puolestaan innovaatiopaneelin puheenjohtajana.

Tarkistus 376

Tarkistus 376

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 6 kohta

122 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   
  IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  hyväksyvät osana 19 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua kertomusta 4 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevat esitykset yksimielisesti kaikkien kokouksessa läsnä olleiden panelistien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, puheenjohtaja raportoi tilanteesta hallintoneuvostolle. Kukin
  panelisti
  voi ilmaista eriävän mielipiteensä raportissa. | 6.   
  Innovaatiopaneelin jäsenet
  hyväksyvät osana 19 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua kertomusta 4 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevat esitykset yksimielisesti kaikkien kokouksessa läsnä olleiden panelistien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, puheenjohtaja raportoi tilanteesta hallintoneuvostolle. Kukin
  innovaatiopaneelin jäsen
  voi ilmaista eriävän mielipiteensä raportissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   
  IHI-yhteisyrityksen osakkaita edustavat panelistit
  hyväksyvät osana 19 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua kertomusta 4 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevat esitykset yksimielisesti kaikkien kokouksessa läsnä olleiden panelistien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, puheenjohtaja raportoi tilanteesta hallintoneuvostolle. Kukin
  panelisti
  voi ilmaista eriävän mielipiteensä raportissa.

6.   
  Innovaatiopaneelin jäsenet
  hyväksyvät osana 19 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua kertomusta 4 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevat esitykset yksimielisesti kaikkien kokouksessa läsnä olleiden panelistien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, puheenjohtaja raportoi tilanteesta hallintoneuvostolle. Kukin
  innovaatiopaneelin jäsen
  voi ilmaista eriävän mielipiteensä raportissa.

Tarkistus 377

Tarkistus 377

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 7 kohta

122 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Innovaatiopaneeli kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kahdesti vuodessa. Se voi pitää ylimääräisiä kokouksia komissiota edustavien panelistien tai muita osakkaita kuin unionia edustavien panelistien
  enemmistön
  pyynnöstä. | 7.   Innovaatiopaneeli kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kahdesti vuodessa. Se voi pitää ylimääräisiä kokouksia komissiota edustavien panelistien tai muita osakkaita kuin unionia edustavien panelistien
  vähintään neljäsosan
  pyynnöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Innovaatiopaneeli kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kahdesti vuodessa. Se voi pitää ylimääräisiä kokouksia komissiota edustavien panelistien tai muita osakkaita kuin unionia edustavien panelistien
  enemmistön
  pyynnöstä.

7.   Innovaatiopaneeli kokoontuu sääntömääräisiin istuntoihin vähintään kahdesti vuodessa. Se voi pitää ylimääräisiä kokouksia komissiota edustavien panelistien tai muita osakkaita kuin unionia edustavien panelistien
  vähintään neljäsosan
  pyynnöstä.

Tarkistus 378

Tarkistus 378

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 8 kohta

122 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Innovaatiopaneelin jäsenten on vaihdettava asiaan liittyviä tietoja ja keskusteltava ideoistaan ennen kokouksia missä tahansa asianmukaisessa muodossa. Heidän on tarvittaessa koordinoitava toimintaansa muiden neuvoa-antavien ryhmien toimien kanssa. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Innovaatiopaneelin jäsenten on vaihdettava asiaan liittyviä tietoja ja keskusteltava ideoistaan ennen kokouksia missä tahansa asianmukaisessa muodossa. Heidän on tarvittaessa koordinoitava toimintaansa muiden neuvoa-antavien ryhmien toimien kanssa.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 379

Tarkistus 379

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 8 a kohta (uusi)

122 artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a.
     
  Innovaatiopaneelin jäsenet nimitetään heidän pätevyytensä ja asiantuntemuksensa perusteella, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteeseen ja terveystarpeisiin perustuvia suosituksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.
     
  Innovaatiopaneelin jäsenet nimitetään heidän pätevyytensä ja asiantuntemuksensa perusteella, jotta yhteisyritykselle voidaan antaa tieteeseen ja terveystarpeisiin perustuvia suosituksia.

Tarkistus 380

Tarkistus 380

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 8 b kohta (uusi)

122 artikla – 8 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 b.
     
  Sidosryhmien edustajien ryhmä järjestää säännöllisesti avoimia julkisia kuulemisia muun muassa suunnitelluista aloitteista, edistää kansainvälistä yhteistyötä, kannustaa hyödyntämään tutkimus- ja innovointituloksia ja edistää yhteistyötä ja synergioiden luomista muiden unionin ja maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 b.
     
  Sidosryhmien edustajien ryhmä järjestää säännöllisesti avoimia julkisia kuulemisia muun muassa suunnitelluista aloitteista, edistää kansainvälistä yhteistyötä, kannustaa hyödyntämään tutkimus- ja innovointituloksia ja edistää yhteistyötä ja synergioiden luomista muiden unionin ja maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa.

Tarkistus 381

Tarkistus 381

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

122 a artikla (uusi)

122 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 122 a artikla |
| | Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin |
| | Edellä 19 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen tehtävänä on: |
| | a) | antaa palautetta tieteellisistä, strategisista, teknisistä ja innovoinnin painopisteistä, joihin IHI-yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja sitä seuraavissa työohjelmissa tai muissa vastaavissa asiakirjoissa esitetyllä tavalla ja ottaen huomioon lähialojen tarpeet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

122 a artikla

122 a artikla

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin

Edellä 19 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen tehtävänä on:

Edellä 19 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen tehtävänä on:

a)

a)

antaa palautetta tieteellisistä, strategisista, teknisistä ja innovoinnin painopisteistä, joihin IHI-yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja sitä seuraavissa työohjelmissa tai muissa vastaavissa asiakirjoissa esitetyllä tavalla ja ottaen huomioon lähialojen tarpeet;

antaa palautetta tieteellisistä, strategisista, teknisistä ja innovoinnin painopisteistä, joihin IHI-yhteisyrityksen on vastattava strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa ja sitä seuraavissa työohjelmissa tai muissa vastaavissa asiakirjoissa esitetyllä tavalla ja ottaen huomioon lähialojen tarpeet;

| b) | esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian IHI-yhteisyrityksen ja sellaisten ohjelmien, toimintapolitiikkojen ja alojen välillä, joiden kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa; |
| --- | --- |

b)

b)

esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian IHI-yhteisyrityksen ja sellaisten ohjelmien, toimintapolitiikkojen ja alojen välillä, joiden kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa;

esittää ehdotuksia, jotka mahdollistavat konkreettisen synergian IHI-yhteisyrityksen ja sellaisten ohjelmien, toimintapolitiikkojen ja alojen välillä, joiden kanssa synergian katsotaan tuovan lisäarvoa;

| c) | antaa hallintoneuvostolle strategioita koskevia neuvoja tieteellisen huippuosaamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

c)

c)

antaa hallintoneuvostolle strategioita koskevia neuvoja tieteellisen huippuosaamisen edistämiseksi;

antaa hallintoneuvostolle strategioita koskevia neuvoja tieteellisen huippuosaamisen edistämiseksi;

| d) | osallistua innovaatiopaneeliin. |
| --- | --- |

d)

d)

osallistua innovaatiopaneeliin.

osallistua innovaatiopaneeliin.

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin koostuu kahdeksasta riippumattomasta edustajasta, jotka nimitetään avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenistön on oltava sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen ja maantieteellisesti monimuotoinen.

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin koostuu kahdeksasta riippumattomasta edustajasta, jotka nimitetään avoimen valintamenettelyn perusteella 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen jäsenistön on oltava sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen ja maantieteellisesti monimuotoinen.

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin hyväksyy työjärjestyksensä.

Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin hyväksyy työjärjestyksensä.

Tarkistus 382

Tarkistus 382

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

123 artikla – 1 kohta

123 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tätä asetusta sovellettaessa ”täyttämättömillä kansanterveystarpeilla” tarkoitetaan
  tarpeita
  , joita terveydenhuoltojärjestelmät eivät tällä hetkellä voi täyttää saatavuuteen tai saavutettavuuteen liittyvistä syistä, esimerkiksi silloin, kun tietyn sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn tai hoitoon ei ole olemassa tyydyttävää menetelmää tai jos terveydenhuollon saatavuus on rajoitettu kustannusten, etäisyyksien tai odotusaikojen vuoksi. ”Ihmiskeskeisellä hoidolla” tarkoitetaan hoitoa, jossa otetaan tietoisesti huomioon yksilöiden, hoitajien, perheiden ja yhteisöjen näkökulmat ja jossa heitä pidetään osallistujina sekä sellaisten terveydenhuoltojärjestelmien edunsaajina, jotka on organisoitu heidän tarpeidensa ja mieltymystensä mukaan yksittäisten sairauksien sijaan. | 1.   Tätä asetusta sovellettaessa ”täyttämättömillä kansanterveystarpeilla” tarkoitetaan
  terveystarpeita
  , joita terveydenhuoltojärjestelmät eivät tällä hetkellä voi täyttää saatavuuteen
  , kohtuuhintaisuuteen
  tai saavutettavuuteen liittyvistä syistä, esimerkiksi silloin, kun tietyn
  kansanterveyshaasteen (sekä tarttuvat että tarttumattomat taudit) tai
  sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn tai hoitoon ei ole olemassa tyydyttävää menetelmää tai jos terveydenhuollon saatavuus on rajoitettu kustannusten,
  mukaan lukien asiakasmaksut,
  etäisyyksien tai odotusaikojen vuoksi
  . Täyttämättömän kansanterveystarpeen määritelmässä otetaan lisäksi huomioon luotettavien lähteiden, kuten Euroopan unionin virastojen ja elinten sekä Maailman terveysjärjestön, viimeaikaiset raportit kiinnittäen erityistä huomiota WHO:n Euroopan aluetoimiston laatimiin indikaattoreihin ja ensisijaisten lääkkeiden luetteloon
  . ”Ihmiskeskeisellä hoidolla” tarkoitetaan hoitoa, jossa otetaan tietoisesti huomioon yksilöiden, hoitajien, perheiden ja yhteisöjen näkökulmat ja jossa heitä pidetään osallistujina sekä sellaisten terveydenhuoltojärjestelmien edunsaajina, jotka on organisoitu heidän tarpeidensa ja mieltymystensä mukaan yksittäisten sairauksien sijaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tätä asetusta sovellettaessa ”täyttämättömillä kansanterveystarpeilla” tarkoitetaan
  tarpeita
  , joita terveydenhuoltojärjestelmät eivät tällä hetkellä voi täyttää saatavuuteen tai saavutettavuuteen liittyvistä syistä, esimerkiksi silloin, kun tietyn sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn tai hoitoon ei ole olemassa tyydyttävää menetelmää tai jos terveydenhuollon saatavuus on rajoitettu kustannusten, etäisyyksien tai odotusaikojen vuoksi. ”Ihmiskeskeisellä hoidolla” tarkoitetaan hoitoa, jossa otetaan tietoisesti huomioon yksilöiden, hoitajien, perheiden ja yhteisöjen näkökulmat ja jossa heitä pidetään osallistujina sekä sellaisten terveydenhuoltojärjestelmien edunsaajina, jotka on organisoitu heidän tarpeidensa ja mieltymystensä mukaan yksittäisten sairauksien sijaan.

1.   Tätä asetusta sovellettaessa ”täyttämättömillä kansanterveystarpeilla” tarkoitetaan
  terveystarpeita
  , joita terveydenhuoltojärjestelmät eivät tällä hetkellä voi täyttää saatavuuteen
  , kohtuuhintaisuuteen
  tai saavutettavuuteen liittyvistä syistä, esimerkiksi silloin, kun tietyn
  kansanterveyshaasteen (sekä tarttuvat että tarttumattomat taudit) tai
  sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn tai hoitoon ei ole olemassa tyydyttävää menetelmää tai jos terveydenhuollon saatavuus on rajoitettu kustannusten,
  mukaan lukien asiakasmaksut,
  etäisyyksien tai odotusaikojen vuoksi
  . Täyttämättömän kansanterveystarpeen määritelmässä otetaan lisäksi huomioon luotettavien lähteiden, kuten Euroopan unionin virastojen ja elinten sekä Maailman terveysjärjestön, viimeaikaiset raportit kiinnittäen erityistä huomiota WHO:n Euroopan aluetoimiston laatimiin indikaattoreihin ja ensisijaisten lääkkeiden luetteloon
  . ”Ihmiskeskeisellä hoidolla” tarkoitetaan hoitoa, jossa otetaan tietoisesti huomioon yksilöiden, hoitajien, perheiden ja yhteisöjen näkökulmat ja jossa heitä pidetään osallistujina sekä sellaisten terveydenhuoltojärjestelmien edunsaajina, jotka on organisoitu heidän tarpeidensa ja mieltymystensä mukaan yksittäisten sairauksien sijaan.

Tarkistus 383

Tarkistus 383

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

123 artikla – 2 kohta

123 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin voi sisältyä kliinisiä tutkimuksia, jos kohdealue tai aiottu käyttötarkoitus vastaa sellaiseen täyttämättömään kansanterveystarpeeseen, joka vaikuttaa
  merkittävästi
  unionin väestöön tai uhkaa sitä. | 2.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin voi sisältyä kliinisiä tutkimuksia, jos kohdealue tai aiottu käyttötarkoitus vastaa sellaiseen täyttämättömään kansanterveystarpeeseen, joka vaikuttaa unionin väestöön tai uhkaa sitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin voi sisältyä kliinisiä tutkimuksia, jos kohdealue tai aiottu käyttötarkoitus vastaa sellaiseen täyttämättömään kansanterveystarpeeseen, joka vaikuttaa
  merkittävästi
  unionin väestöön tai uhkaa sitä.

2.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin voi sisältyä kliinisiä tutkimuksia, jos kohdealue tai aiottu käyttötarkoitus vastaa sellaiseen täyttämättömään kansanterveystarpeeseen, joka vaikuttaa unionin väestöön tai uhkaa sitä.

Tarkistus 384

Tarkistus 384

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

123 artikla – 3 kohta

123 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on tarvittaessa täsmennettävä
  tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat
  hyödyntämistä
  koskevat lisävelvoitteet
  . | 3.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla
  kohtuuhintaan
  oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on tarvittaessa täsmennettävä
  etukäteen, onko toimi sellainen nimetty toimi, johon sovelletaan näitä
  hyödyntämistä
  koskevia lisävelvoitteita, ja mainittava tästä ehdotus- tai tarjouspyynnöissä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on tarvittaessa täsmennettävä
  tiettyihin epäsuoriin toimiin sovellettavat
  hyödyntämistä
  koskevat lisävelvoitteet
  .

3.   IHI-yhteisyrityksen rahoittamien epäsuorien toimien osallistujien on varmistettava, että epäsuoran toimen tuloksiin perustuvat tai osittain perustuvat tuotteet ja palvelut ovat yleisön saatavilla
  kohtuuhintaan
  oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin. Tätä varten työohjelmassa on tarvittaessa täsmennettävä
  etukäteen, onko toimi sellainen nimetty toimi, johon sovelletaan näitä
  hyödyntämistä
  koskevia lisävelvoitteita, ja mainittava tästä ehdotus- tai tarjouspyynnöissä
  .

Tarkistus 385

Tarkistus 385

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 1 kohta – a alakohta

124 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | vahvistaa unionin avointa teknologista riippumattomuutta elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla, jotta voidaan tukea vertikaalisten teollisuudenalojen ja koko talouden tulevia tarpeita. Yleisenä tavoitteena on auttaa kaksinkertaistamaan elektronisten komponenttien ja järjestelmien suunnittelun ja tuotannon arvo Euroopassa vuoteen 2030 mennessä suhteessa unionin painoarvoon näiden tuotteiden ja palvelujen alalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

vahvistaa unionin avointa teknologista riippumattomuutta elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla, jotta voidaan tukea vertikaalisten teollisuudenalojen ja koko talouden tulevia tarpeita. Yleisenä tavoitteena on auttaa kaksinkertaistamaan elektronisten komponenttien ja järjestelmien suunnittelun ja tuotannon arvo Euroopassa vuoteen 2030 mennessä suhteessa unionin painoarvoon näiden tuotteiden ja palvelujen alalla;

| a) | vahvistaa unionin avointa teknologista riippumattomuutta
  ja kestävyyttä
  elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla, jotta voidaan tukea vertikaalisten teollisuudenalojen ja koko talouden tulevia tarpeita. Yleisenä tavoitteena on auttaa kaksinkertaistamaan elektronisten komponenttien ja järjestelmien suunnittelun ja tuotannon arvo Euroopassa vuoteen 2030 mennessä suhteessa unionin painoarvoon näiden tuotteiden ja palvelujen alalla; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa unionin avointa teknologista riippumattomuutta
  ja kestävyyttä
  elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla, jotta voidaan tukea vertikaalisten teollisuudenalojen ja koko talouden tulevia tarpeita. Yleisenä tavoitteena on auttaa kaksinkertaistamaan elektronisten komponenttien ja järjestelmien suunnittelun ja tuotannon arvo Euroopassa vuoteen 2030 mennessä suhteessa unionin painoarvoon näiden tuotteiden ja palvelujen alalla;

ja kestävyyttä

Tarkistus 386

Tarkistus 386

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 1 kohta – c alakohta

124 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | varmistaa, että komponenttien ja järjestelmäteknologioiden avulla vastataan Euroopan yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin. Tavoitteena on yhdenmukaistaa toiminta energiatehokkuutta koskevan unionin politiikan kanssa
  ja edistää energiankulutuksen vähentämistä 32,5  prosentilla vuoteen 2030 mennessä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

varmistaa, että komponenttien ja järjestelmäteknologioiden avulla vastataan Euroopan yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin. Tavoitteena on yhdenmukaistaa toiminta energiatehokkuutta koskevan unionin politiikan kanssa
  ja edistää energiankulutuksen vähentämistä 32,5  prosentilla vuoteen 2030 mennessä
  .

ja edistää energiankulutuksen vähentämistä 32,5  prosentilla vuoteen 2030 mennessä

| c) | varmistaa, että komponenttien ja järjestelmäteknologioiden avulla vastataan Euroopan yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin
  , resurssitehokkuus mukaan luettuna
  . Tavoitteena on yhdenmukaistaa toiminta energiatehokkuutta
  ja kiertotaloutta
  koskevan unionin politiikan kanssa
  , ekologista suunnittelua koskevat periaatteet mukaan luettuina
  . |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että komponenttien ja järjestelmäteknologioiden avulla vastataan Euroopan yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin
  , resurssitehokkuus mukaan luettuna
  . Tavoitteena on yhdenmukaistaa toiminta energiatehokkuutta
  ja kiertotaloutta
  koskevan unionin politiikan kanssa
  , ekologista suunnittelua koskevat periaatteet mukaan luettuina
  .

, resurssitehokkuus mukaan luettuna

ja kiertotaloutta

, ekologista suunnittelua koskevat periaatteet mukaan luettuina

Tarkistus 387

Tarkistus 387

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – a alakohta

124 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | luoda
  Eurooppaan suunnittelu- ja tuotantovalmiuksia strategisilla sovellusaloilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

luoda
  Eurooppaan suunnittelu- ja tuotantovalmiuksia strategisilla sovellusaloilla;

luoda

| a) | tukea tutkimusta ja innovointia, joiden avulla luodaan
  Eurooppaan suunnittelu- ja tuotantovalmiuksia strategisilla sovellusaloilla; |
| --- | --- |

a)

tukea tutkimusta ja innovointia, joiden avulla luodaan
  Eurooppaan suunnittelu- ja tuotantovalmiuksia strategisilla sovellusaloilla;

tukea tutkimusta ja innovointia, joiden avulla luodaan

Tarkistus 388

Tarkistus 388

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – b alakohta

124 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | käynnistää tasapainoinen valikoima suuria ja pieniä hankkeita, joilla tuetaan teknologian nopeaa siirtämistä tutkimuksesta teolliseen ympäristöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

käynnistää tasapainoinen valikoima suuria ja pieniä hankkeita, joilla tuetaan teknologian nopeaa siirtämistä tutkimuksesta teolliseen ympäristöön;

| b) | käynnistää tasapainoinen valikoima suuria ja pieniä hankkeita, joilla tuetaan teknologian nopeaa siirtämistä tutkimuksesta teolliseen ympäristöön
  , pk-yritykset mukaan luettuina
  ; |
| --- | --- |

b)

käynnistää tasapainoinen valikoima suuria ja pieniä hankkeita, joilla tuetaan teknologian nopeaa siirtämistä tutkimuksesta teolliseen ympäristöön
  , pk-yritykset mukaan luettuina
  ;

, pk-yritykset mukaan luettuina

Tarkistus 389

Tarkistus 389

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – c alakohta

124 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | luoda dynaaminen unionin laajuinen ekosysteemi, joka perustuu digitaalisiin arvoketjuihin ja johon uusien tulokkaiden pääsyä on helpotettu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

luoda dynaaminen unionin laajuinen ekosysteemi, joka perustuu digitaalisiin arvoketjuihin ja johon uusien tulokkaiden pääsyä on helpotettu;

| c) | luoda dynaaminen unionin laajuinen ekosysteemi, joka perustuu digitaalisiin arvoketjuihin ja johon uusien tulokkaiden
  , myös startup-yritysten ja pk-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen,
  pääsyä on helpotettu; |
| --- | --- |

c)

luoda dynaaminen unionin laajuinen ekosysteemi, joka perustuu digitaalisiin arvoketjuihin ja johon uusien tulokkaiden
  , myös startup-yritysten ja pk-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen,
  pääsyä on helpotettu;

, myös startup-yritysten ja pk-yritysten sekä kansalaisjärjestöjen,

Tarkistus 390

Tarkistus 390

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

124 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (maaliskuu 2021) asetettujen tavoitteiden, erityisesti puolijohteita, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ja liiketoimintamallien digitalisaatiota koskevien tavoitteiden, saavuttamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (maaliskuu 2021) asetettujen tavoitteiden, erityisesti puolijohteita, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ja liiketoimintamallien digitalisaatiota koskevien tavoitteiden, saavuttamista.

edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (maaliskuu 2021) asetettujen tavoitteiden, erityisesti puolijohteita, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ja liiketoimintamallien digitalisaatiota koskevien tavoitteiden, saavuttamista.

Tarkistus 391

Tarkistus 391

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – d alakohta

124 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tehostaa komponenttiteknologioita, jotka takaavat turvallisen, luotettavan ja
  energiatehokkaan
  toiminnan kriittisille infrastruktuureille ja aloille Euroopassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tehostaa komponenttiteknologioita, jotka takaavat turvallisen, luotettavan ja
  energiatehokkaan
  toiminnan kriittisille infrastruktuureille ja aloille Euroopassa;

energiatehokkaan

| d) | tehostaa komponenttiteknologioita, jotka takaavat turvallisen, luotettavan
  , suorituskykyisemmän
  ja
  energiatehokkaamman
  toiminnan kriittisille infrastruktuureille ja aloille Euroopassa; |
| --- | --- |

d)

tehostaa komponenttiteknologioita, jotka takaavat turvallisen, luotettavan
  , suorituskykyisemmän
  ja
  energiatehokkaamman
  toiminnan kriittisille infrastruktuureille ja aloille Euroopassa;

, suorituskykyisemmän

energiatehokkaamman

Tarkistus 392

Tarkistus 392

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

124 artikla – 2 kohta – f alakohta

124 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | varmistaa johdonmukaisuus aloitteen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja EU:n politiikkojen välillä, jotta elektroniikkakomponentit ja järjestelmäteknologiat voivat osaltaan tehokkaasti edistää niitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

varmistaa johdonmukaisuus aloitteen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja EU:n politiikkojen välillä, jotta elektroniikkakomponentit ja järjestelmäteknologiat voivat osaltaan tehokkaasti edistää niitä.

| f) | varmistaa johdonmukaisuus aloitteen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja EU:n politiikkojen välillä, jotta elektroniikkakomponentit ja järjestelmäteknologiat voivat osaltaan tehokkaasti edistää niitä
  , myös avoimen lähdekoodin ratkaisujen avulla
  . |
| --- | --- |

f)

varmistaa johdonmukaisuus aloitteen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman ja EU:n politiikkojen välillä, jotta elektroniikkakomponentit ja järjestelmäteknologiat voivat osaltaan tehokkaasti edistää niitä
  , myös avoimen lähdekoodin ratkaisujen avulla
  .

, myös avoimen lähdekoodin ratkaisujen avulla

Tarkistus 393

Tarkistus 393

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 1 kohta – b alakohta

126 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yksityiset osakkaat, jotka koostuvat seuraavista toimialajärjestöistä
  ja niiden osakkuusyhteisöistä
  : AENEAS, joka on Ranskan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Pariisi, Ranska; ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), joka on Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Eindhoven, Alankomaat; EPoSS e.V., joka on Saksan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Berliini, Saksa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yksityiset osakkaat, jotka koostuvat seuraavista toimialajärjestöistä
  ja niiden osakkuusyhteisöistä
  : AENEAS, joka on Ranskan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Pariisi, Ranska; ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), joka on Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Eindhoven, Alankomaat; EPoSS e.V., joka on Saksan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Berliini, Saksa.

ja niiden osakkuusyhteisöistä

| b) | yksityiset osakkaat, jotka koostuvat seuraavista
  osakkuusyhteisöjään edustavista
  toimialajärjestöistä: AENEAS, joka on Ranskan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Pariisi, Ranska; ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), joka on Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Eindhoven, Alankomaat; EPoSS e.V., joka on Saksan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Berliini, Saksa. |
| --- | --- |

b)

yksityiset osakkaat, jotka koostuvat seuraavista
  osakkuusyhteisöjään edustavista
  toimialajärjestöistä: AENEAS, joka on Ranskan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Pariisi, Ranska; ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA), joka on Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Eindhoven, Alankomaat; EPoSS e.V., joka on Saksan lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö ja jonka kotipaikka on Berliini, Saksa.

osakkuusyhteisöjään edustavista

Tarkistus 394

Tarkistus 394

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

126 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | 7 artiklan mukaisesti valittavat liitännäisosakkaat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

7 artiklan mukaisesti valittavat liitännäisosakkaat.

7 artiklan mukaisesti valittavat liitännäisosakkaat.

Tarkistus 395

Tarkistus 395

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

128 artikla – 1 kohta

128 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   KDT-yhteisyrityksen osallistujavaltioiden on suoritettava 3 artiklassa vahvistetun ajanjakson aikana kokonaisrahoitusosuus, joka on
  vähintään yhtä suuri kuin
  127 artiklassa
  tarkoitettu
  toimintamenoihin
  osoitettu
  unionin
  rahoitusosuus
  . | 1.   KDT-yhteisyrityksen osallistujavaltioiden on suoritettava 3 artiklassa vahvistetun ajanjakson aikana kokonaisrahoitusosuus, joka on
  yhteismitallinen
  127 artiklassa
  tarkoitetun
  toimintamenoihin
  osoitetun
  unionin
  rahoitusosuuden kanssa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   KDT-yhteisyrityksen osallistujavaltioiden on suoritettava 3 artiklassa vahvistetun ajanjakson aikana kokonaisrahoitusosuus, joka on
  vähintään yhtä suuri kuin
  127 artiklassa
  tarkoitettu
  toimintamenoihin
  osoitettu
  unionin
  rahoitusosuus
  .

1.   KDT-yhteisyrityksen osallistujavaltioiden on suoritettava 3 artiklassa vahvistetun ajanjakson aikana kokonaisrahoitusosuus, joka on
  yhteismitallinen
  127 artiklassa
  tarkoitetun
  toimintamenoihin
  osoitetun
  unionin
  rahoitusosuuden kanssa
  .

Tarkistus 396

Tarkistus 396

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

128 artikla – 3 a kohta (uusi)

128 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Yksityiset osakkaat sopivat 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskenään, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan KDT-yhteisyrityksen toimintamenoihin ja hallinnollisiin menoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Yksityiset osakkaat sopivat 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskenään, miten niiden yhteinen rahoitusosuus jaetaan KDT-yhteisyrityksen toimintamenoihin ja hallinnollisiin menoihin.

Tarkistus 397

Tarkistus 397

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

128 artikla – 4 kohta

128 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 4 kohdan mukaisista rahoitusosuuksista. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista rahoitusosuuksista
  , joista vähintään 2 489 074 000 euroa on 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia rahoitusosuuksia
  . Edellä 3 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisista rahoitusosuuksista. | 4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 4 kohdan mukaisista rahoitusosuuksista. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista rahoitusosuuksista. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisista rahoitusosuuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 4 kohdan mukaisista rahoitusosuuksista. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista rahoitusosuuksista
  , joista vähintään 2 489 074 000 euroa on 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia rahoitusosuuksia
  . Edellä 3 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisista rahoitusosuuksista.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 4 kohdan mukaisista rahoitusosuuksista. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista rahoitusosuuksista. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisista rahoitusosuuksista.

Tarkistus 398

Tarkistus 398

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

128 artikla – 4 a kohta (uusi)

128 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Kullakin osallistujavaltiolla on veto-oikeus kaikissa kysymyksissä, jotka koskevat sen yhteisyritykseen suorittamien omien kansallisten rahoitusosuuksien käyttöä strategisten painopisteiden perusteella ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Perustelut on asetettava julkisesti saataville sen varmistamiseksi, että veto-oikeutta käytetään avoimella, perustellulla ja oikeasuhteisella tavalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Kullakin osallistujavaltiolla on veto-oikeus kaikissa kysymyksissä, jotka koskevat sen yhteisyritykseen suorittamien omien kansallisten rahoitusosuuksien käyttöä strategisten painopisteiden perusteella ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Perustelut on asetettava julkisesti saataville sen varmistamiseksi, että veto-oikeutta käytetään avoimella, perustellulla ja oikeasuhteisella tavalla.

Tarkistus 399

Tarkistus 399

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

129 artikla

129 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 129 artikla | Poistetaan. |
| Osallistujavaltioiden rahoitusosuudet | |
| 1.
     
  Kukin osallistujavaltio antaa KDT-yhteisyrityksen tehtäväksi toteuttaa kyseisestä osallistujavaltiosta tuleville epäsuorien toimien osallistujille suoritettavat osuutensa, jotka kanavoidaan yhteisyrityksen tekemien avustussopimusten kautta. Lisäksi ne antavat KDT-yhteisyrityksen tehtäväksi maksaa osuutensa osallistujille. Osallistujavaltioiden on ilmoitettava epäsuoriin toimiin varatut määrät. | |
| 2.
     
  KDT-yhteisyrityksen epäsuorien toimien edunsaajat allekirjoittavat yhden avustussopimuksen KDT-yhteisyrityksen kanssa. Avustussopimuksen yksityiskohtaisissa säännöissä, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt mukaan luettuina, noudatetaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjä. | |
| 3.
     
  Osallistujavaltiot sitoutuvat maksamaan osuutensa kokonaisuudessaan oikeudellisesti sitovilla sopimuksilla kunkin osallistujavaltion tätä tarkoitusta varten nimeämien oikeussubjektien ja KDT-yhteisyrityksen välillä. Tällaiset sopimukset on tehtävä ennen työohjelman hyväksymistä. | |
| 4.
     
  Hallintoneuvosto ottaa asianmukaisesti huomioon 3 kohdassa tarkoitetut sopimukset hyväksyessään asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien menoarvioita, jotta voidaan varmistaa KDT-yhteisyrityksen talousarvion tasapainon periaate. | |
| 5.
     
  Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle 3 kohdassa tarkoitetut sopimukset asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien menoarvioiden tueksi. | |
| 6.
     
  Muut järjestelyt, jotka koskevat osallistujavaltioiden ja KDT-yhteisyrityksen välistä yhteistyötä ja 1 kohdassa mainittuja rahoitusosuuksia koskevia sitoumuksia, vahvistetaan kunkin osallistujavaltion tätä tarkoitusta varten nimeämien oikeussubjektien ja KDT-yhteisyrityksen välillä tehtävillä sopimuksilla. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

129 artikla

129 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Osallistujavaltioiden rahoitusosuudet

Osallistujavaltioiden rahoitusosuudet

1.
     
  Kukin osallistujavaltio antaa KDT-yhteisyrityksen tehtäväksi toteuttaa kyseisestä osallistujavaltiosta tuleville epäsuorien toimien osallistujille suoritettavat osuutensa, jotka kanavoidaan yhteisyrityksen tekemien avustussopimusten kautta. Lisäksi ne antavat KDT-yhteisyrityksen tehtäväksi maksaa osuutensa osallistujille. Osallistujavaltioiden on ilmoitettava epäsuoriin toimiin varatut määrät.

2.
     
  KDT-yhteisyrityksen epäsuorien toimien edunsaajat allekirjoittavat yhden avustussopimuksen KDT-yhteisyrityksen kanssa. Avustussopimuksen yksityiskohtaisissa säännöissä, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt mukaan luettuina, noudatetaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjä.

3.
     
  Osallistujavaltiot sitoutuvat maksamaan osuutensa kokonaisuudessaan oikeudellisesti sitovilla sopimuksilla kunkin osallistujavaltion tätä tarkoitusta varten nimeämien oikeussubjektien ja KDT-yhteisyrityksen välillä. Tällaiset sopimukset on tehtävä ennen työohjelman hyväksymistä.

4.
     
  Hallintoneuvosto ottaa asianmukaisesti huomioon 3 kohdassa tarkoitetut sopimukset hyväksyessään asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien menoarvioita, jotta voidaan varmistaa KDT-yhteisyrityksen talousarvion tasapainon periaate.

5.
     
  Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle 3 kohdassa tarkoitetut sopimukset asiaan liittyvien tutkimus- ja innovointitoimien menoarvioiden tueksi.

6.
     
  Muut järjestelyt, jotka koskevat osallistujavaltioiden ja KDT-yhteisyrityksen välistä yhteistyötä ja 1 kohdassa mainittuja rahoitusosuuksia koskevia sitoumuksia, vahvistetaan kunkin osallistujavaltion tätä tarkoitusta varten nimeämien oikeussubjektien ja KDT-yhteisyrityksen välillä tehtävillä sopimuksilla.

Tarkistus 400

Tarkistus 400

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 2 kohta – a alakohta

130 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | yksityiset
  investoinnit, joilla pyritään teollistamaan KDT- ja ECSEL-yhteisyritysten hankkeiden tulokset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

yksityiset
  investoinnit, joilla pyritään teollistamaan KDT- ja ECSEL-yhteisyritysten hankkeiden tulokset;

yksityiset

| a) | investoinnit, joilla pyritään teollistamaan KDT- ja ECSEL-yhteisyritysten hankkeiden tulokset; |
| --- | --- |

a)

investoinnit, joilla pyritään teollistamaan KDT- ja ECSEL-yhteisyritysten hankkeiden tulokset;

Tarkistus 401

Tarkistus 401

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

130 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | mikroelektroniikkaa koskevaan IPCEI:hin ja sen mahdolliseen seuraajaan kuuluvat hankkeet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

mikroelektroniikkaa koskevaan IPCEI:hin ja sen mahdolliseen seuraajaan kuuluvat hankkeet;

mikroelektroniikkaa koskevaan IPCEI:hin ja sen mahdolliseen seuraajaan kuuluvat hankkeet;

Tarkistus 402

Tarkistus 402

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 2 kohta – e alakohta

130 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | ekosysteemin kehittämistoimet, joilla tuetaan teknologian käyttäjien ja toimittajien yhteistyötä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

ekosysteemin kehittämistoimet, joilla tuetaan teknologian käyttäjien ja toimittajien yhteistyötä.

| e) | ekosysteemin kehittämistoimet, joilla tuetaan teknologian käyttäjien ja toimittajien yhteistyötä
  myös kärkialoitteisiin kuuluvien hankkeiden kanssa; |
| --- | --- |

e)

ekosysteemin kehittämistoimet, joilla tuetaan teknologian käyttäjien ja toimittajien yhteistyötä
  myös kärkialoitteisiin kuuluvien hankkeiden kanssa;

myös kärkialoitteisiin kuuluvien hankkeiden kanssa;

Tarkistus 403

Tarkistus 403

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

130 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | viestintä- ja tulostenlevittämistoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

viestintä- ja tulostenlevittämistoimet.

viestintä- ja tulostenlevittämistoimet.

Tarkistus 404

Tarkistus 404

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

131 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | tieteellinen neuvoa-antava elin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

tieteellinen neuvoa-antava elin.

tieteellinen neuvoa-antava elin.

Tarkistus 405

Tarkistus 405

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

136 artikla – 5 kohta

136 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin. | 5.   Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia
  , kansalaisjärjestöjä
  ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin.

5.   Puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten edustajia, pk-yritysten yhdistysten edustajia
  , kansalaisjärjestöjä
  ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin.

Tarkistus 406

Tarkistus 406

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

139 artikla – 4 a kohta (uusi)

139 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Yksityisten osakkaiden neuvosto voi kutsua tiedeyhteisön ja kansalaisjärjestön valittuja jäseniä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. He saavat kaikki asiaan liittyvät asiakirjat ja he voivat osallistua asioiden käsittelyyn ilman äänioikeutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Yksityisten osakkaiden neuvosto voi kutsua tiedeyhteisön ja kansalaisjärjestön valittuja jäseniä osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina. He saavat kaikki asiaan liittyvät asiakirjat ja he voivat osallistua asioiden käsittelyyn ilman äänioikeutta.

Tarkistus 407

Tarkistus 407

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

140 artikla – 1 kohta – a alakohta

140 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | laatia
  luonnos strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  saattaa se
  säännöllisesti ajan tasalle 4 ja 124 artiklassa vahvistettujen keskeisten KDT-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon myös julkisten tahojen palaute; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

laatia
  luonnos strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  saattaa se
  säännöllisesti ajan tasalle 4 ja 124 artiklassa vahvistettujen keskeisten KDT-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon myös julkisten tahojen palaute;

laatia

saattaa se

| a) | kehittää näkemyksiä myös julkisen kuulemisen kautta, jonka perusteella laaditaan
  luonnos strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  saatetaan
  säännöllisesti ajan tasalle 4 ja 124 artiklassa vahvistettujen keskeisten KDT-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon myös julkisten tahojen
  ja neuvoa-antavan sidosryhmien foorumin
  palaute; |
| --- | --- |

a)

kehittää näkemyksiä myös julkisen kuulemisen kautta, jonka perusteella laaditaan
  luonnos strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  saatetaan
  säännöllisesti ajan tasalle 4 ja 124 artiklassa vahvistettujen keskeisten KDT-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon myös julkisten tahojen
  ja neuvoa-antavan sidosryhmien foorumin
  palaute;

kehittää näkemyksiä myös julkisen kuulemisen kautta, jonka perusteella laaditaan

saatetaan

ja neuvoa-antavan sidosryhmien foorumin

Tarkistus 408

Tarkistus 408

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

140 artikla – 1 kohta – c alakohta

140 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | järjestää neuvoa-antava sidosryhmien foorumi, joka on avoin kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä keskeisten digitaaliteknologioiden alalla, tiedottaakseen niille luonnoksesta tietyn vuoden strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja kerätäkseen siitä palautetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

järjestää neuvoa-antava sidosryhmien foorumi, joka on avoin kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä keskeisten digitaaliteknologioiden alalla, tiedottaakseen niille luonnoksesta tietyn vuoden strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja kerätäkseen siitä palautetta;

| c) | järjestää neuvoa-antava sidosryhmien foorumi, joka on avoin kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä keskeisten digitaaliteknologioiden alalla,
  erityisesti pk-yritysten yhdistyksille ja edustajille ja kansalaisjärjestöille,
  tiedottaakseen niille luonnoksesta tietyn vuoden strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  työohjelmasta ja
  kerätäkseen siitä palautetta
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 21 artiklaan
  ; |
| --- | --- |

c)

järjestää neuvoa-antava sidosryhmien foorumi, joka on avoin kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä keskeisten digitaaliteknologioiden alalla,
  erityisesti pk-yritysten yhdistyksille ja edustajille ja kansalaisjärjestöille,
  tiedottaakseen niille luonnoksesta tietyn vuoden strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja
  työohjelmasta ja
  kerätäkseen siitä palautetta
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 21 artiklaan
  ;

erityisesti pk-yritysten yhdistyksille ja edustajille ja kansalaisjärjestöille,

työohjelmasta ja

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 21 artiklaan

Tarkistus 409

Tarkistus 409

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

140 a artikla (uusi)

140 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 140 a artikla




  Tieteellinen neuvoa-antava elin





  1.
     
  KDT-yhteisyritys perustaa 19 ja 131 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.






  2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.






  3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.






  4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

140 a artikla

Tieteellinen neuvoa-antava elin

1.
     
  KDT-yhteisyritys perustaa 19 ja 131 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.

2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.

3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja KDT-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

4.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin tekee yhteistyötä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesti perustettujen asiaan liittyvien neuvoa-antavien elinten kanssa.

Tarkistus 410

Tarkistus 410

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

142 artikla – 1 kohta – a alakohta

142 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | vahvistaa ja yhdentää unionin tutkimus- ja innovointivalmiuksia ilmaliikenteen hallinnan alalla tekemällä siitä kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen mukaan ja mahdollistaen samalla kaikkien ilma-alusten saumattoman toiminnan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

vahvistaa ja yhdentää unionin tutkimus- ja innovointivalmiuksia ilmaliikenteen hallinnan alalla tekemällä siitä kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen mukaan ja mahdollistaen samalla kaikkien ilma-alusten saumattoman toiminnan;

| a) | vahvistaa ja yhdentää unionin tutkimus- ja innovointivalmiuksia ilmaliikenteen hallinnan alalla tekemällä siitä kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen mukaan ja mahdollistaen samalla kaikkien ilma-alusten saumattoman toiminnan
  myös sellaisilla lentoasemilla, joilla ilmaliikenteen hallintaolosuhteet ovat erilaiset
  ; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa ja yhdentää unionin tutkimus- ja innovointivalmiuksia ilmaliikenteen hallinnan alalla tekemällä siitä kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen mukaan ja mahdollistaen samalla kaikkien ilma-alusten saumattoman toiminnan
  myös sellaisilla lentoasemilla, joilla ilmaliikenteen hallintaolosuhteet ovat erilaiset
  ;

myös sellaisilla lentoasemilla, joilla ilmaliikenteen hallintaolosuhteet ovat erilaiset

Tarkistus 411

Tarkistus 411

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

142 artikla – 1 kohta – b alakohta

142 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | vahvistaa innovoinnin avulla
  miehitetyn ja miehittämättömän
  lentoliikenteen kilpailukykyä unionissa ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen markkinoita unionin talouskasvun tukemiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

vahvistaa innovoinnin avulla
  miehitetyn ja miehittämättömän
  lentoliikenteen kilpailukykyä unionissa ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen markkinoita unionin talouskasvun tukemiseksi;

miehitetyn ja miehittämättömän

| b) | vahvistaa innovoinnin avulla lentoliikenteen kilpailukykyä unionissa ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen markkinoita unionin talouskasvun tukemiseksi; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa innovoinnin avulla lentoliikenteen kilpailukykyä unionissa ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen markkinoita unionin talouskasvun tukemiseksi;

Tarkistus 412

Tarkistus 412

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

142 artikla – 1 kohta – c alakohta

142 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kehittää ja nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on samalla maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kehittää ja nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on samalla maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila.

| c) | kehittää ja nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on samalla maailman
  turvallisin ja
  tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila
  ja edistää ilman- ja melusaasteen vähentämistä
  . |
| --- | --- |

c)

kehittää ja nopeuttaa innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista, jotta voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, joka on samalla maailman
  turvallisin ja
  tehokkain ja ympäristöystävällisin ilmatila
  ja edistää ilman- ja melusaasteen vähentämistä
  .

turvallisin ja

ja edistää ilman- ja melusaasteen vähentämistä

Tarkistus 413

Tarkistus 413

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

142 artikla – 2 kohta – e alakohta

142 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | koordinoida unionin ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamispyrkimysten priorisointia ja suunnittelua ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan prosessin pohjalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

koordinoida unionin ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamispyrkimysten priorisointia ja suunnittelua ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan prosessin pohjalta;

| e) | koordinoida unionin ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamispyrkimysten priorisointia ja suunnittelua ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan prosessin pohjalta
  ja keskittyen yksittäisten lentojen tehokkuuden parantamisen lisäksi myös siihen, että mukautetaan jatkuvasti kokonaiskapasiteettia tekniikan kehityksen perusteella
  ; |
| --- | --- |

e)

koordinoida unionin ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamispyrkimysten priorisointia ja suunnittelua ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan prosessin pohjalta
  ja keskittyen yksittäisten lentojen tehokkuuden parantamisen lisäksi myös siihen, että mukautetaan jatkuvasti kokonaiskapasiteettia tekniikan kehityksen perusteella
  ;

ja keskittyen yksittäisten lentojen tehokkuuden parantamisen lisäksi myös siihen, että mukautetaan jatkuvasti kokonaiskapasiteettia tekniikan kehityksen perusteella

Tarkistus 414

Tarkistus 414

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

144 artikla – 1 kohta – b alakohta

144 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SESAR 3 -yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SESAR 3 -yhteisyritykseen;

| b) | Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SESAR 3 -yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

b)

Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SESAR 3 -yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 415

Tarkistus 415

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

144 artikla – 1 kohta – c alakohta

144 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tämän asetuksen liitteessä III luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  SESAR 3 -yhteisyritykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

tämän asetuksen liitteessä III luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä
  ehdoitta
  SESAR 3 -yhteisyritykseen;

ehdoitta

| c) | tämän asetuksen liitteessä III luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä SESAR 3-yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon
  ,
  sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ; |
| --- | --- |

c)

tämän asetuksen liitteessä III luetellut perustajaosakkaat, sen jälkeen, kun ne ovat antaneet kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä SESAR 3-yhteisyritykseen
  ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon
  ,
  sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä
  ;

ja joiden osakkuus perustuu unionilta saadun rahoituksen ja sitoumuksissa määritettyjen suoritusten väliseen asianmukaiseen tasapainoon

sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muiden osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä

Tarkistus 416

Tarkistus 416

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

146 artikla – 1 kohta

146 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   SESAR 3 -yhteisyrityksen yksityiset osakkaat suorittavat – tai huolehtivat siitä, että niiden osakkuus- tai sidosyhteisöt suorittavat – rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 500 000 000  euroa. Tästä määrästä enintään 25 000 000  euroa voidaan osoittaa hallintomenoihin 3 artiklassa määritettynä ajanjaksona. | 1.   SESAR 3 -yhteisyrityksen yksityiset osakkaat suorittavat
  yhdessä
   – tai huolehtivat siitä, että niiden osakkuus- tai sidosyhteisöt suorittavat – rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 500 000 000  euroa. Tästä määrästä enintään 25 000 000  euroa voidaan osoittaa hallintomenoihin 3 artiklassa määritettynä ajanjaksona. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   SESAR 3 -yhteisyrityksen yksityiset osakkaat suorittavat – tai huolehtivat siitä, että niiden osakkuus- tai sidosyhteisöt suorittavat – rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 500 000 000  euroa. Tästä määrästä enintään 25 000 000  euroa voidaan osoittaa hallintomenoihin 3 artiklassa määritettynä ajanjaksona.

1.   SESAR 3 -yhteisyrityksen yksityiset osakkaat suorittavat
  yhdessä
   – tai huolehtivat siitä, että niiden osakkuus- tai sidosyhteisöt suorittavat – rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 500 000 000  euroa. Tästä määrästä enintään 25 000 000  euroa voidaan osoittaa hallintomenoihin 3 artiklassa määritettynä ajanjaksona.

Tarkistus 417

Tarkistus 417

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

150 artikla – 2 kohta – g alakohta

150 artikla – 2 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | yksi asiaankuuluvien tieteellisten laitosten tai tiedeyhteisöjen edustaja, jonka näiden edustuksellinen järjestö Euroopan tasolla on nimennyt; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

yksi asiaankuuluvien tieteellisten laitosten tai tiedeyhteisöjen edustaja, jonka näiden edustuksellinen järjestö Euroopan tasolla on nimennyt;

| g) | yksi asiaankuuluvien tieteellisten laitosten tai tiedeyhteisöjen edustaja,
  jolla on myös ympäristö- ja ilmastoalan erityisasiantuntemusta ja
  jonka näiden edustuksellinen järjestö Euroopan tasolla on nimennyt; |
| --- | --- |

g)

yksi asiaankuuluvien tieteellisten laitosten tai tiedeyhteisöjen edustaja,
  jolla on myös ympäristö- ja ilmastoalan erityisasiantuntemusta ja
  jonka näiden edustuksellinen järjestö Euroopan tasolla on nimennyt;

jolla on myös ympäristö- ja ilmastoalan erityisasiantuntemusta ja

Tarkistus 418

Tarkistus 418

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

150 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

150 artikla – 2 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | j a) | asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustaja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

j a)

j a)

asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustaja;

asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustaja;

Tarkistus 419

Tarkistus 419

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

152 artikla – 1 kohta – johdantokappale

152 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi SESAR 3 -yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on: | Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi SESAR 3 -yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on
  hallintoneuvoston ohjeiden mukaan
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi SESAR 3 -yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on:

Edellä 18 artiklassa säädettyjen tehtävien lisäksi SESAR 3 -yhteisyrityksen toimitusjohtajan tehtävänä on
  hallintoneuvoston ohjeiden mukaan
  :

hallintoneuvoston ohjeiden mukaan

Tarkistus 420

Tarkistus 420

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

153 artikla – 2 kohta

153 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tieteellisessä komiteassa voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä. | 2.   Tieteellisessä komiteassa voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä
  , ja se varmistaa, että heidän joukossaan on ilmasto- ja ympäristöalan asiantuntijoita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Tieteellisessä komiteassa voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä.

2.   Tieteellisessä komiteassa voi olla enintään 15 pysyvää jäsentä
  , ja se varmistaa, että heidän joukossaan on ilmasto- ja ympäristöalan asiantuntijoita
  .

Tarkistus 421

Tarkistus 421

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – a alakohta

159 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistää Euroopan teknologista suvereniteettia tulevissa älykkäissä verkoissa ja palveluissa vahvistamalla nykyisiä teollisia vahvuuksia ja laajentamalla 5G-yhteyksien soveltamisalaa strategiseen arvoketjuun, joka kattaa myös pilvipohjaiset palvelut sekä komponentit ja laitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistää Euroopan teknologista suvereniteettia tulevissa älykkäissä verkoissa ja palveluissa vahvistamalla nykyisiä teollisia vahvuuksia ja laajentamalla 5G-yhteyksien soveltamisalaa strategiseen arvoketjuun, joka kattaa myös pilvipohjaiset palvelut sekä komponentit ja laitteet;

| a) | edistää Euroopan
  kyberturvallisuutta, kestävyyttä ja
  teknologista suvereniteettia tulevissa älykkäissä verkoissa ja palveluissa vahvistamalla nykyisiä teollisia vahvuuksia ja laajentamalla 5G-yhteyksien soveltamisalaa strategiseen arvoketjuun, joka kattaa myös pilvipohjaiset palvelut sekä komponentit ja laitteet; |
| --- | --- |

a)

edistää Euroopan
  kyberturvallisuutta, kestävyyttä ja
  teknologista suvereniteettia tulevissa älykkäissä verkoissa ja palveluissa vahvistamalla nykyisiä teollisia vahvuuksia ja laajentamalla 5G-yhteyksien soveltamisalaa strategiseen arvoketjuun, joka kattaa myös pilvipohjaiset palvelut sekä komponentit ja laitteet;

kyberturvallisuutta, kestävyyttä ja

Tarkistus 422

Tarkistus 422

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – b alakohta

159 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yhdenmukaistaa eri teollisten toimijoiden, mukaan lukien televiestintäalan sekä esineiden internetin, pilvipalvelujen ja komponentti- ja laitevalmistusalan toimijat, strategisia etenemissuunnitelmia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yhdenmukaistaa eri teollisten toimijoiden, mukaan lukien televiestintäalan sekä esineiden internetin, pilvipalvelujen ja komponentti- ja laitevalmistusalan toimijat, strategisia etenemissuunnitelmia;

| b) | yhdenmukaistaa eri teollisten toimijoiden, mukaan lukien televiestintäalan sekä esineiden internetin
  ja
  pilvipalvelujen
  toimijat
  ,
  kyseisellä alalla olevat pk-yritykset ja startup-yritykset,
  ja komponentti- ja laitevalmistusalan toimijat, strategisia etenemissuunnitelmia; |
| --- | --- |

b)

yhdenmukaistaa eri teollisten toimijoiden, mukaan lukien televiestintäalan sekä esineiden internetin
  ja
  pilvipalvelujen
  toimijat
  ,
  kyseisellä alalla olevat pk-yritykset ja startup-yritykset,
  ja komponentti- ja laitevalmistusalan toimijat, strategisia etenemissuunnitelmia;

ja

toimijat

kyseisellä alalla olevat pk-yritykset ja startup-yritykset,

Tarkistus 423

Tarkistus 423

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – c alakohta

159 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edistää Euroopan teknologista ja tieteellistä huippuosaamista, jotta voidaan pohjustaa Euroopan johtoasemaa 6G-järjestelmien muovaamisessa ja hallinnassa vuoteen 2030 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

edistää Euroopan teknologista ja tieteellistä huippuosaamista, jotta voidaan pohjustaa Euroopan johtoasemaa 6G-järjestelmien muovaamisessa ja hallinnassa vuoteen 2030 mennessä;

| c) | edistää Euroopan teknologista ja tieteellistä huippuosaamista, jotta voidaan pohjustaa Euroopan johtoasemaa 6G-järjestelmien
  ja muiden asiaan liittyvien uusien viestintäteknologioiden
  muovaamisessa ja hallinnassa vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

c)

edistää Euroopan teknologista ja tieteellistä huippuosaamista, jotta voidaan pohjustaa Euroopan johtoasemaa 6G-järjestelmien
  ja muiden asiaan liittyvien uusien viestintäteknologioiden
  muovaamisessa ja hallinnassa vuoteen 2030 mennessä;

ja muiden asiaan liittyvien uusien viestintäteknologioiden

Tarkistus 424

Tarkistus 424

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – d alakohta

159 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | vahvistaa digitaalisten infrastruktuurien ja
  ratkaisujen
  käyttöönottoa Euroopan markkinoilla erityisesti varmistamalla Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion strateginen koordinointi sekä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sisäiset synergiat ja synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja InvestEU-ohjelman kanssa osana SNS-yhteisyrityksen soveltamisalaa ja hallintoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

vahvistaa digitaalisten infrastruktuurien ja
  ratkaisujen
  käyttöönottoa Euroopan markkinoilla erityisesti varmistamalla Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion strateginen koordinointi sekä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sisäiset synergiat ja synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja InvestEU-ohjelman kanssa osana SNS-yhteisyrityksen soveltamisalaa ja hallintoa;

ratkaisujen

| d) | vahvistaa digitaalisten infrastruktuurien
  , tuotteiden
  ja
  teknologioiden
  käyttöönottoa Euroopan markkinoilla erityisesti varmistamalla Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion strateginen koordinointi sekä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sisäiset synergiat ja synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja InvestEU-ohjelman kanssa osana SNS-yhteisyrityksen soveltamisalaa ja hallintoa; |
| --- | --- |

d)

vahvistaa digitaalisten infrastruktuurien
  , tuotteiden
  ja
  teknologioiden
  käyttöönottoa Euroopan markkinoilla erityisesti varmistamalla Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion strateginen koordinointi sekä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sisäiset synergiat ja synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja InvestEU-ohjelman kanssa osana SNS-yhteisyrityksen soveltamisalaa ja hallintoa;

, tuotteiden

teknologioiden

Tarkistus 425

Tarkistus 425

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – f alakohta

159 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | helpottaa digitaalista innovointia vuoteen 2030 mennessä vastaamalla Euroopan markkinoiden tarpeisiin ja julkisen politiikan vaatimuksiin, mukaan lukien vertikaalisten teollisuudenalojen vaativimmat vaatimukset, sekä vastaamalla yhteiskunnallisiin vaatimuksiin turvallisuuden, energiatehokkuuden ja sähkömagneettisten kenttien kaltaisilla aloilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

helpottaa digitaalista innovointia vuoteen 2030 mennessä vastaamalla Euroopan markkinoiden tarpeisiin ja julkisen politiikan vaatimuksiin, mukaan lukien vertikaalisten teollisuudenalojen vaativimmat vaatimukset, sekä vastaamalla yhteiskunnallisiin vaatimuksiin turvallisuuden, energiatehokkuuden ja sähkömagneettisten kenttien kaltaisilla aloilla;

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 426

Tarkistus 426

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

159 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | edistää korkeatasoisimman 6G-innovoinnin kehittämistä oikeudenmukaisella, läpinäkyvällä ja avoimella tavalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

edistää korkeatasoisimman 6G-innovoinnin kehittämistä oikeudenmukaisella, läpinäkyvällä ja avoimella tavalla;

edistää korkeatasoisimman 6G-innovoinnin kehittämistä oikeudenmukaisella, läpinäkyvällä ja avoimella tavalla;

Tarkistus 427

Tarkistus 427

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

159 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | g a) | edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi” asetettujen tavoitteiden, erityisesti tietoliikenneyhteyksiä, pilvipalveluita ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita koskevien tavoitteiden, saavuttamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g a)

g a)

edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi” asetettujen tavoitteiden, erityisesti tietoliikenneyhteyksiä, pilvipalveluita ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita koskevien tavoitteiden, saavuttamista;

edistää komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi” asetettujen tavoitteiden, erityisesti tietoliikenneyhteyksiä, pilvipalveluita ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita koskevien tavoitteiden, saavuttamista;

Tarkistus 428

Tarkistus 428

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 1 kohta – g b alakohta (uusi)

159 artikla – 1 kohta – g b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | g b) | edistää Euroopan syrjäisimmillä alueilla, kuten saarilla, reuna-alueilla sekä harvaan asutuilla alueilla ja maaseudulla yhä vallitsevan tietoliikenneyhteyksien puutteen korjaamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g b)

g b)

edistää Euroopan syrjäisimmillä alueilla, kuten saarilla, reuna-alueilla sekä harvaan asutuilla alueilla ja maaseudulla yhä vallitsevan tietoliikenneyhteyksien puutteen korjaamista.

edistää Euroopan syrjäisimmillä alueilla, kuten saarilla, reuna-alueilla sekä harvaan asutuilla alueilla ja maaseudulla yhä vallitsevan tietoliikenneyhteyksien puutteen korjaamista.

Tarkistus 429

Tarkistus 429

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 2 kohta – a alakohta

159 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | helpottaa kehittyneiden viestintävaatimusten mukaisten teknologioiden kehittämistä ja samalla tukea eurooppalaista huippuosaamista älykkäiden verkkojen ja palvelujen teknologioissa ja arkkitehtuureissa ja niiden kehitystä kohti 6G:tä, mukaan lukien vahvat eurooppalaiset kannat standardeihin, olennaisiin patentteihin ja keskeisten vaatimusten, kuten tulevien kehittyneiden älyverkkoteknologioiden edellyttämien taajuuskaistojen, yksilöimiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

helpottaa kehittyneiden viestintävaatimusten mukaisten teknologioiden kehittämistä ja samalla tukea eurooppalaista huippuosaamista älykkäiden verkkojen ja palvelujen teknologioissa ja arkkitehtuureissa ja niiden kehitystä kohti 6G:tä, mukaan lukien vahvat eurooppalaiset kannat standardeihin, olennaisiin patentteihin ja keskeisten vaatimusten, kuten tulevien kehittyneiden älyverkkoteknologioiden edellyttämien taajuuskaistojen, yksilöimiseen;

| a) | helpottaa kehittyneiden viestintävaatimusten mukaisten teknologioiden kehittämistä ja samalla tukea eurooppalaista huippuosaamista älykkäiden verkkojen ja palvelujen teknologioissa ja arkkitehtuureissa ja niiden kehitystä kohti 6G:tä
  ja asiaan liittyviä uusia viestintäteknologioita
  , mukaan lukien vahvat eurooppalaiset kannat standardeihin, olennaisiin patentteihin ja keskeisten vaatimusten, kuten tulevien kehittyneiden älyverkkoteknologioiden edellyttämien taajuuskaistojen, yksilöimiseen; |
| --- | --- |

a)

helpottaa kehittyneiden viestintävaatimusten mukaisten teknologioiden kehittämistä ja samalla tukea eurooppalaista huippuosaamista älykkäiden verkkojen ja palvelujen teknologioissa ja arkkitehtuureissa ja niiden kehitystä kohti 6G:tä
  ja asiaan liittyviä uusia viestintäteknologioita
  , mukaan lukien vahvat eurooppalaiset kannat standardeihin, olennaisiin patentteihin ja keskeisten vaatimusten, kuten tulevien kehittyneiden älyverkkoteknologioiden edellyttämien taajuuskaistojen, yksilöimiseen;

ja asiaan liittyviä uusia viestintäteknologioita

Tarkistus 430

Tarkistus 430

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 2 kohta – e alakohta

159 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | vahvistaa unionin teollisuuden asemaa maailmanlaajuisessa älykkäiden verkkojen ja palvelujen arvoketjussa luomalla kriittinen massa julkisia ja yksityisiä toimijoita, erityisesti lisäämällä ohjelmistojen ja esineiden internetin toimijoiden panosta, hyödyntämällä kansallisia aloitteita ja tukemalla uusien toimijoiden syntymistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

vahvistaa unionin teollisuuden asemaa maailmanlaajuisessa älykkäiden verkkojen ja palvelujen arvoketjussa luomalla kriittinen massa julkisia ja yksityisiä toimijoita, erityisesti lisäämällä ohjelmistojen ja esineiden internetin toimijoiden panosta, hyödyntämällä kansallisia aloitteita ja tukemalla uusien toimijoiden syntymistä;

| e) | vahvistaa unionin teollisuuden
  , erityisesti pk-yritysten,
  asemaa maailmanlaajuisessa älykkäiden verkkojen ja palvelujen arvoketjussa luomalla kriittinen massa julkisia ja yksityisiä toimijoita, erityisesti lisäämällä ohjelmistojen ja esineiden internetin toimijoiden panosta, hyödyntämällä kansallisia aloitteita ja tukemalla uusien toimijoiden syntymistä; |
| --- | --- |

e)

vahvistaa unionin teollisuuden
  , erityisesti pk-yritysten,
  asemaa maailmanlaajuisessa älykkäiden verkkojen ja palvelujen arvoketjussa luomalla kriittinen massa julkisia ja yksityisiä toimijoita, erityisesti lisäämällä ohjelmistojen ja esineiden internetin toimijoiden panosta, hyödyntämällä kansallisia aloitteita ja tukemalla uusien toimijoiden syntymistä;

, erityisesti pk-yritysten,

Tarkistus 431

Tarkistus 431

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

159 artikla – 2 kohta – f alakohta

159 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | tukea mukautumista eettisiin ja turvallisuusvaatimuksiin sisällyttäen ne strategisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin ja antaa tarvittaessa palautetta unionin lainsäädäntöprosessiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

tukea mukautumista eettisiin ja turvallisuusvaatimuksiin sisällyttäen ne strategisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin ja antaa tarvittaessa palautetta unionin lainsäädäntöprosessiin.

| f) | tukea mukautumista eettisiin ja turvallisuusvaatimuksiin
  , erityisesti sisäänrakennettuun yksityisyyteen ja turvallisuuteen,
  sisällyttäen ne strategisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin ja antaa tarvittaessa palautetta unionin lainsäädäntöprosessiin. |
| --- | --- |

f)

tukea mukautumista eettisiin ja turvallisuusvaatimuksiin
  , erityisesti sisäänrakennettuun yksityisyyteen ja turvallisuuteen,
  sisällyttäen ne strategisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin ja antaa tarvittaessa palautetta unionin lainsäädäntöprosessiin.

, erityisesti sisäänrakennettuun yksityisyyteen ja turvallisuuteen,

Tarkistus 432

Tarkistus 432

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

160 artikla – 1 kohta – a alakohta

160 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | osallistua muiden unionin ohjelmien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion ja Digitaalinen Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmien, työohjelmiin, joissa toteutetaan toimia älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

osallistua muiden unionin ohjelmien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion ja Digitaalinen Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmien, työohjelmiin, joissa toteutetaan toimia älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla;

| a) | osallistua
  pyynnöstä
  muiden unionin ohjelmien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion ja Digitaalinen Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmien, työohjelmiin, joissa toteutetaan toimia älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla; |
| --- | --- |

a)

osallistua
  pyynnöstä
  muiden unionin ohjelmien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion ja Digitaalinen Eurooppa- ja InvestEU-ohjelmien, työohjelmiin, joissa toteutetaan toimia älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla;

pyynnöstä

Tarkistus 433

Tarkistus 433

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

160 artikla – 1 kohta – b alakohta

160 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | koordinoida
  unionin pilotti- ja käyttöönottoaloitteita älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla, kuten yleiseurooppalaisia 5G-käytäviä verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikkuvuutta varten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion puitteissa, yhteistyössä komission ja toimivaltaisten asiaankuuluvien rahoituselinten kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

koordinoida
  unionin pilotti- ja käyttöönottoaloitteita älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla, kuten yleiseurooppalaisia 5G-käytäviä verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikkuvuutta varten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion puitteissa, yhteistyössä komission ja toimivaltaisten asiaankuuluvien rahoituselinten kanssa;

koordinoida

| b) | helpottaa
  unionin pilotti- ja käyttöönottoaloitteita älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla, kuten yleiseurooppalaisia 5G-käytäviä verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikkuvuutta varten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion puitteissa, yhteistyössä komission ja toimivaltaisten asiaankuuluvien rahoituselinten kanssa; |
| --- | --- |

b)

helpottaa
  unionin pilotti- ja käyttöönottoaloitteita älykkäiden verkkojen ja palvelujen alalla, kuten yleiseurooppalaisia 5G-käytäviä verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikkuvuutta varten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion puitteissa, yhteistyössä komission ja toimivaltaisten asiaankuuluvien rahoituselinten kanssa;

helpottaa

Tarkistus 434

Tarkistus 434

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

160 artikla – 1 kohta – d alakohta

160 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | kehittää ja
  koordinoida
  verkottuneen ja automatisoidun liikkuvuuden yleiseurooppalaisten 5G-käytävien
  strategisia käyttöönottosuunnitelmia
  sidosryhmien myötävaikutuksella.
  Nämä ohjelmat ovat ohjelma-asiakirjoja, jotka kattavat Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion keston.
  Niissä määritetään yhteinen visio 5G-pohjaisia ekosysteemejä ja niiden perustana olevia verkko- ja palveluvaatimuksia varten, käyttöönottoa koskevat tavoitteet ja etenemissuunnitelmat sekä mahdolliset yhteistyömallit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

kehittää ja
  koordinoida
  verkottuneen ja automatisoidun liikkuvuuden yleiseurooppalaisten 5G-käytävien
  strategisia käyttöönottosuunnitelmia
  sidosryhmien myötävaikutuksella.
  Nämä ohjelmat ovat ohjelma-asiakirjoja, jotka kattavat Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion keston.
  Niissä määritetään yhteinen visio 5G-pohjaisia ekosysteemejä ja niiden perustana olevia verkko- ja palveluvaatimuksia varten, käyttöönottoa koskevat tavoitteet ja etenemissuunnitelmat sekä mahdolliset yhteistyömallit.

koordinoida

strategisia käyttöönottosuunnitelmia

Nämä ohjelmat ovat ohjelma-asiakirjoja, jotka kattavat Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion keston.

| d) | kehittää verkottuneen ja automatisoidun liikkuvuuden yleiseurooppalaisten 5G-käytävien
  strategisia käyttöönottosuunnitelmia ja antaa palautetta niistä
  sidosryhmien myötävaikutuksella. Niissä määritetään
  alustavasti
  yhteinen visio 5G-pohjaisia ekosysteemejä ja niiden perustana olevia verkko- ja palveluvaatimuksia varten, käyttöönottoa koskevat tavoitteet ja etenemissuunnitelmat sekä mahdolliset yhteistyömallit. |
| --- | --- |

d)

kehittää verkottuneen ja automatisoidun liikkuvuuden yleiseurooppalaisten 5G-käytävien
  strategisia käyttöönottosuunnitelmia ja antaa palautetta niistä
  sidosryhmien myötävaikutuksella. Niissä määritetään
  alustavasti
  yhteinen visio 5G-pohjaisia ekosysteemejä ja niiden perustana olevia verkko- ja palveluvaatimuksia varten, käyttöönottoa koskevat tavoitteet ja etenemissuunnitelmat sekä mahdolliset yhteistyömallit.

strategisia käyttöönottosuunnitelmia ja antaa palautetta niistä

alustavasti

Tarkistus 435

Tarkistus 435

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

161 artikla – 1 kohta – b alakohta

161 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Infrastructure Association -järjestö, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SNS-yhteisyritykseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Infrastructure Association -järjestö, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SNS-yhteisyritykseen.

| b) | Infrastructure Association -järjestö, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SNS-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

Infrastructure Association -järjestö, sen jälkeen, kun se on antanut kirjallisen vahvistuksen päätöksestään liittyä ehdoitta SNS-yhteisyritykseen
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta osakkaiden, erityisesti pk-yritysten, oikeuksiin, joista säädetään tässä asetuksessa ja muussa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä;

Tarkistus 436

Tarkistus 436

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

164 artikla – 1 kohta – a alakohta

164 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | spin off -tutkimus- ja kehittämistoimet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

spin off -tutkimus- ja kehittämistoimet;

| a) | spin off -tutkimus- ja kehittämistoimet
  myös avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja teknologioiden osalta
  ; |
| --- | --- |

a)

spin off -tutkimus- ja kehittämistoimet
  myös avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja teknologioiden osalta
  ;

myös avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja teknologioiden osalta

Tarkistus 437

Tarkistus 437

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

164 artikla – 1 kohta – b alakohta

164 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | standardoinnin edistäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

standardoinnin edistäminen;

| b) | standardoinnin edistäminen
  myös avointen standardien osalta
  ; |
| --- | --- |

b)

standardoinnin edistäminen
  myös avointen standardien osalta
  ;

myös avointen standardien osalta

Tarkistus 438

Tarkistus 438

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

164 artikla – 1 kohta – e alakohta

164 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | rahoitusosuudet 5G Infrastructure Association -järjestön ja muiden SNS-yhteisyrityksen alalla toimivien sidosryhmien ryhmien tai järjestöjen
  toimiin
  , joita unioni ei rahoita avustuksin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

rahoitusosuudet 5G Infrastructure Association -järjestön ja muiden SNS-yhteisyrityksen alalla toimivien sidosryhmien ryhmien tai järjestöjen
  toimiin
  , joita unioni ei rahoita avustuksin;

toimiin

| e) | rahoitusosuudet 5G Infrastructure Association -järjestön ja muiden SNS-yhteisyrityksen alalla toimivien sidosryhmien ryhmien tai järjestöjen
  tutkimus-, kehittämis- ja käyttöönottotoimiin
  , joita unioni ei rahoita avustuksin; |
| --- | --- |

e)

rahoitusosuudet 5G Infrastructure Association -järjestön ja muiden SNS-yhteisyrityksen alalla toimivien sidosryhmien ryhmien tai järjestöjen
  tutkimus-, kehittämis- ja käyttöönottotoimiin
  , joita unioni ei rahoita avustuksin;

tutkimus-, kehittämis- ja käyttöönottotoimiin

Tarkistus 439

Tarkistus 439

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

164 artikla – 1 kohta – f alakohta

164 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | ekosysteemin kehittämistoimet, mukaan lukien
  yhteistyön
  kehittäminen vertikaalisten toimijoiden kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

ekosysteemin kehittämistoimet, mukaan lukien
  yhteistyön
  kehittäminen vertikaalisten toimijoiden kanssa;

yhteistyön

| f) | ekosysteemin kehittämistoimet, mukaan lukien
  avointen, yhteentoimivien ja yhteistoiminnallisten teknologioiden ja verkkojen
  kehittäminen
  ja yhteistyö
  vertikaalisten toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

f)

ekosysteemin kehittämistoimet, mukaan lukien
  avointen, yhteentoimivien ja yhteistoiminnallisten teknologioiden ja verkkojen
  kehittäminen
  ja yhteistyö
  vertikaalisten toimijoiden kanssa;

avointen, yhteentoimivien ja yhteistoiminnallisten teknologioiden ja verkkojen

ja yhteistyö

Tarkistus 440

Tarkistus 440

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

164 artikla – 1 kohta – g alakohta

164 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | tulosten levittäminen maailmanlaajuisesti, jotta tuettavista teknologioista päästäisiin yhteisymmärrykseen tulevien standardien valmistelussa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

tulosten levittäminen maailmanlaajuisesti, jotta tuettavista teknologioista päästäisiin yhteisymmärrykseen tulevien standardien valmistelussa;

| g) | tulosten levittäminen maailmanlaajuisesti, jotta tuettavista teknologioista päästäisiin yhteisymmärrykseen tulevien standardien valmistelussa
  myös kaikkialla arvoketjussa
  ; |
| --- | --- |

g)

tulosten levittäminen maailmanlaajuisesti, jotta tuettavista teknologioista päästäisiin yhteisymmärrykseen tulevien standardien valmistelussa
  myös kaikkialla arvoketjussa
  ;

myös kaikkialla arvoketjussa

Tarkistus 441

Tarkistus 441

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

165 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

165 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | tieteellinen neuvoa-antava elin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

tieteellinen neuvoa-antava elin.

tieteellinen neuvoa-antava elin.

Tarkistus 442

Tarkistus 442

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

168 artikla – 1 kohta – a alakohta

168 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | hyväksyä strategiset käyttöönottosuunnitelmat ja tarvittaessa muuttaa niitä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion koko keston ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

hyväksyä strategiset käyttöönottosuunnitelmat ja tarvittaessa muuttaa niitä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion koko keston ajan;

| a) | hyväksyä
  yhteisyrityksen
  strategiset käyttöönottosuunnitelmat ja tarvittaessa muuttaa niitä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion koko keston ajan; |
| --- | --- |

a)

hyväksyä
  yhteisyrityksen
  strategiset käyttöönottosuunnitelmat ja tarvittaessa muuttaa niitä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion koko keston ajan;

yhteisyrityksen

Tarkistus 443

Tarkistus 443

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

168 artikla – 1 kohta – b alakohta

168 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | varmistaa, että unionin kyberturvallisuuslainsäädäntö ja jäsenvaltioiden nykyiset ja tulevat koordinoidut ohjeet otetaan huomioon kaikissa SNS-yhteisyrityksen toimissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

varmistaa, että unionin kyberturvallisuuslainsäädäntö ja jäsenvaltioiden nykyiset ja tulevat koordinoidut ohjeet otetaan huomioon kaikissa SNS-yhteisyrityksen toimissa;

| b) | varmistaa, että unionin kyberturvallisuuslainsäädäntö ja jäsenvaltioiden nykyiset ja tulevat koordinoidut ohjeet
  pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja
  otetaan huomioon kaikissa SNS-yhteisyrityksen toimissa; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että unionin kyberturvallisuuslainsäädäntö ja jäsenvaltioiden nykyiset ja tulevat koordinoidut ohjeet
  pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja
  otetaan huomioon kaikissa SNS-yhteisyrityksen toimissa;

pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja

Tarkistus 444

Tarkistus 444

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

168 artikla – 1 kohta – c alakohta

168 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edistää synergioita ja täydentävyyttä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sekä liikenne- ja energia-alojen välillä määrittelemällä toiminta-alat ja työohjelmiin osallistuminen sekä edistää synergioita ja täydentävyyttä muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

edistää synergioita ja täydentävyyttä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sekä liikenne- ja energia-alojen välillä määrittelemällä toiminta-alat ja työohjelmiin osallistuminen sekä edistää synergioita ja täydentävyyttä muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa.

| c) | edistää synergioita ja täydentävyyttä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sekä liikenne- ja energia-alojen välillä määrittelemällä toiminta-alat ja
  mahdollinen
  työohjelmiin osallistuminen sekä edistää synergioita ja täydentävyyttä muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

c)

edistää synergioita ja täydentävyyttä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosion sekä liikenne- ja energia-alojen välillä määrittelemällä toiminta-alat ja
  mahdollinen
  työohjelmiin osallistuminen sekä edistää synergioita ja täydentävyyttä muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa.

mahdollinen

Tarkistus 445

Tarkistus 445

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

169 a artikla (uusi)

169 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 169 a artikla




  Tieteellinen neuvoa-antava elin





  1.
     
  SNS-yhteisyritys perustaa 19 ja 165 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.






  2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.






  3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja SNS-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

169 a artikla

Tieteellinen neuvoa-antava elin

1.
     
  SNS-yhteisyritys perustaa 19 ja 165 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tieteellisen neuvoa-antavan elimen, jotta saadaan tieteellistä neuvontaa riippumattomilta korkean tason akateemisilta asiantuntijoilta.

2.
     
  Riippumattomassa tieteellisessä neuvoa-antavassa elimessä on enintään 15 pysyvää jäsentä, ja se valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta kahdeksi vuodeksi.

3.
     
  Riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin voi antaa neuvoja hallintoneuvoston ja SNS-yhteisyrityksen muiden elinten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

Tarkistus 446

Tarkistus 446

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 1 kohta

171 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisyritysten toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin niiden varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, tieteellinen huippuosaaminen ja resurssien mahdollisimman tehokas käyttö. Seurannan ja säännöllisten tarkastelujen tuloksia hyödynnetään eurooppalaisten kumppanuuksien seurannassa ja yhteisyritysten arvioinneissa osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja. | 1.   Yhteisyritysten toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin niiden varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, tieteellinen huippuosaaminen
  , yhteiskunnallinen lisäarvo
  ja resurssien mahdollisimman
  vaikuttava ja
  tehokas käyttö. Seurannan ja säännöllisten tarkastelujen tuloksia hyödynnetään eurooppalaisten kumppanuuksien seurannassa ja yhteisyritysten arvioinneissa osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja.
  Tällainen seuranta ja tarkastelu ei saa lisätä yhteisyrityksille eikä niiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yhteisyritysten toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin niiden varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, tieteellinen huippuosaaminen ja resurssien mahdollisimman tehokas käyttö. Seurannan ja säännöllisten tarkastelujen tuloksia hyödynnetään eurooppalaisten kumppanuuksien seurannassa ja yhteisyritysten arvioinneissa osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja.

1.   Yhteisyritysten toimintaa seurataan jatkuvasti ja tarkastellaan määräajoin niiden varainhoitosääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus, tieteellinen huippuosaaminen
  , yhteiskunnallinen lisäarvo
  ja resurssien mahdollisimman
  vaikuttava ja
  tehokas käyttö. Seurannan ja säännöllisten tarkastelujen tuloksia hyödynnetään eurooppalaisten kumppanuuksien seurannassa ja yhteisyritysten arvioinneissa osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja.
  Tällainen seuranta ja tarkastelu ei saa lisätä yhteisyrityksille eikä niiden tuensaajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa.

Tarkistus 447

Tarkistus 447

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 2 kohta – johdantokappale

171 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhteisyritysten on huolehdittava
  hallinnointitoimiensa
  jatkuvasta seurannasta ja toteutettujen hankkeiden tuotosten, tulosten ja vaikutusten määräaikaisarvioinneista Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklan] ja [
  liitteen
   III] mukaisesti.
  Seurantaan
  on sisällyttävä: | 2.   Yhteisyritysten on huolehdittava
  hallinnointi- ja toteuttamistoimien
  jatkuvasta seurannasta ja toteutettujen hankkeiden tuotosten, tulosten ja vaikutusten määräaikaisarvioinneista Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklan] ja [
  liitteiden
   III
  ja V
  ] mukaisesti.
  Seuranta on asetettava julkisesti saataville tiiviissä muodossa ja hyvissä ajoin kunkin yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja siihen
  on sisällyttävä: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhteisyritysten on huolehdittava
  hallinnointitoimiensa
  jatkuvasta seurannasta ja toteutettujen hankkeiden tuotosten, tulosten ja vaikutusten määräaikaisarvioinneista Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklan] ja [
  liitteen
   III] mukaisesti.
  Seurantaan
  on sisällyttävä:

2.   Yhteisyritysten on huolehdittava
  hallinnointi- ja toteuttamistoimien
  jatkuvasta seurannasta ja toteutettujen hankkeiden tuotosten, tulosten ja vaikutusten määräaikaisarvioinneista Horisontti Eurooppa -asetuksen [45 artiklan] ja [
  liitteiden
   III
  ja V
  ] mukaisesti.
  Seuranta on asetettava julkisesti saataville tiiviissä muodossa ja hyvissä ajoin kunkin yhteisyrityksen verkkosivustolla, ja siihen
  on sisällyttävä:

Tarkistus 448

Tarkistus 448

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 2 kohta – b alakohta

171 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tiedot yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden valtavirtaistamisen asteesta, alempien ja korkeampien teknologisen valmiuden tasojen välisestä suhteesta tutkimusyhteistyössä, edistymisestä maiden osallistumisen laajentamisessa, yhteistyöhankkeisiin liittyvien konsortioiden maantieteellisestä kokoonpanosta, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn käytöstä, toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan yhteistyötä eurooppalaisessa tutkimuksessa ja innovoinnissa, arvioinnin tulosten käytöstä ja valitusten määrästä ja tyypeistä, ilmastotoimien valtavirtaistamisen tasosta ja niihin liittyvistä menoista, pk-yritysten ja yksityisen sektorin osallistumisesta, sukupuolten osallistumisesta rahoitettaviin toimiin, arviointipaneeleista, neuvostoista ja neuvoa-antavista ryhmistä, yhteisrahoitusosuuksista, muista unionin rahastoista myönnetystä täydentävästä ja kumulatiivisesta rahoituksesta, avustuksen myöntämiseen kuluvasta ajasta, kansainvälisen yhteistyön tasosta ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tiedot yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden valtavirtaistamisen asteesta, alempien ja korkeampien teknologisen valmiuden tasojen välisestä suhteesta tutkimusyhteistyössä, edistymisestä maiden osallistumisen laajentamisessa, yhteistyöhankkeisiin liittyvien konsortioiden maantieteellisestä kokoonpanosta, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn käytöstä, toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan yhteistyötä eurooppalaisessa tutkimuksessa ja innovoinnissa, arvioinnin tulosten käytöstä ja valitusten määrästä ja tyypeistä, ilmastotoimien valtavirtaistamisen tasosta ja niihin liittyvistä menoista, pk-yritysten ja yksityisen sektorin osallistumisesta, sukupuolten osallistumisesta rahoitettaviin toimiin, arviointipaneeleista, neuvostoista ja neuvoa-antavista ryhmistä, yhteisrahoitusosuuksista, muista unionin rahastoista myönnetystä täydentävästä ja kumulatiivisesta rahoituksesta, avustuksen myöntämiseen kuluvasta ajasta, kansainvälisen yhteistyön tasosta ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta;

| b) | tiedot yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden valtavirtaistamisen asteesta, alempien ja korkeampien teknologisen valmiuden tasojen välisestä suhteesta tutkimusyhteistyössä, edistymisestä maiden osallistumisen laajentamisessa, yhteistyöhankkeisiin liittyvien konsortioiden maantieteellisestä kokoonpanosta, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn käytöstä, toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan yhteistyötä eurooppalaisessa tutkimuksessa ja innovoinnissa, arvioinnin tulosten käytöstä ja valitusten määrästä ja tyypeistä, ilmastotoimien valtavirtaistamisen tasosta ja niihin liittyvistä menoista, pk-yritysten ja yksityisen sektorin osallistumisesta,
  sukupuolinäkökohtien integroinnista rahoitettujen toimien sisältöön sekä
  sukupuolten osallistumisesta rahoitettaviin toimiin, arviointipaneeleista, neuvostoista ja neuvoa-antavista ryhmistä, yhteisrahoitusosuuksista, muista unionin rahastoista myönnetystä täydentävästä ja kumulatiivisesta rahoituksesta, avustuksen myöntämiseen kuluvasta ajasta, kansainvälisen yhteistyön tasosta ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta
  sekä avointa pääsyä koskevista käytännöistä
  ; |
| --- | --- |

b)

tiedot yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden valtavirtaistamisen asteesta, alempien ja korkeampien teknologisen valmiuden tasojen välisestä suhteesta tutkimusyhteistyössä, edistymisestä maiden osallistumisen laajentamisessa, yhteistyöhankkeisiin liittyvien konsortioiden maantieteellisestä kokoonpanosta, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn käytöstä, toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan yhteistyötä eurooppalaisessa tutkimuksessa ja innovoinnissa, arvioinnin tulosten käytöstä ja valitusten määrästä ja tyypeistä, ilmastotoimien valtavirtaistamisen tasosta ja niihin liittyvistä menoista, pk-yritysten ja yksityisen sektorin osallistumisesta,
  sukupuolinäkökohtien integroinnista rahoitettujen toimien sisältöön sekä
  sukupuolten osallistumisesta rahoitettaviin toimiin, arviointipaneeleista, neuvostoista ja neuvoa-antavista ryhmistä, yhteisrahoitusosuuksista, muista unionin rahastoista myönnetystä täydentävästä ja kumulatiivisesta rahoituksesta, avustuksen myöntämiseen kuluvasta ajasta, kansainvälisen yhteistyön tasosta ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta
  sekä avointa pääsyä koskevista käytännöistä
  ;

sukupuolinäkökohtien integroinnista rahoitettujen toimien sisältöön sekä

sekä avointa pääsyä koskevista käytännöistä

Tarkistus 449

Tarkistus 449

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

171 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | uusien tulokkaiden houkuttelemiseen ja yhteistyöverkostojen laajentamiseen tähtäävät toimenpiteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

uusien tulokkaiden houkuttelemiseen ja yhteistyöverkostojen laajentamiseen tähtäävät toimenpiteet;

uusien tulokkaiden houkuttelemiseen ja yhteistyöverkostojen laajentamiseen tähtäävät toimenpiteet;

Tarkistus 450

Tarkistus 450

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

171 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | määrälliset ja laadulliset vipuvaikutukset, erityisesti sidottujen ja tosiasiallisesti suoritettujen rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten taso sekä operatiivisten että täydentävien toimien osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

määrälliset ja laadulliset vipuvaikutukset, erityisesti sidottujen ja tosiasiallisesti suoritettujen rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten taso sekä operatiivisten että täydentävien toimien osalta.

määrälliset ja laadulliset vipuvaikutukset, erityisesti sidottujen ja tosiasiallisesti suoritettujen rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten taso sekä operatiivisten että täydentävien toimien osalta.

Tarkistus 451

Tarkistus 451

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 3 kohta

171 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Yhteisyritysten toimien arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väli- ja loppuarvioinneissa ja niihin liittyvässä Horisontti Eurooppaa, sen seuraajaa ja muita tutkimuksen ja innovoinnin kannalta merkityksellisiä aloitteita koskevassa päätöksentekoprosessissa, johon viitataan Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa]. | 3.   Yhteisyritysten toimien arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väli- ja loppuarvioinneissa ja niihin liittyvässä Horisontti Eurooppaa, sen seuraajaa ja muita tutkimuksen ja innovoinnin kannalta merkityksellisiä aloitteita koskevassa päätöksentekoprosessissa, johon viitataan Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa].
  Arvioinneista ei saa koitua yhteisyrityksille eikä niiden edunsaajille ylimääräistä hallinnollista taakkaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Yhteisyritysten toimien arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väli- ja loppuarvioinneissa ja niihin liittyvässä Horisontti Eurooppaa, sen seuraajaa ja muita tutkimuksen ja innovoinnin kannalta merkityksellisiä aloitteita koskevassa päätöksentekoprosessissa, johon viitataan Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa].

3.   Yhteisyritysten toimien arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa -puiteohjelman väli- ja loppuarvioinneissa ja niihin liittyvässä Horisontti Eurooppaa, sen seuraajaa ja muita tutkimuksen ja innovoinnin kannalta merkityksellisiä aloitteita koskevassa päätöksentekoprosessissa, johon viitataan Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa].
  Arvioinneista ei saa koitua yhteisyrityksille eikä niiden edunsaajille ylimääräistä hallinnollista taakkaa.

Tarkistus 452

Tarkistus 452

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 4 kohta

171 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio tekee väliarvioinnin ja loppuarvioinnin kustakin yhteisyrityksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja varten Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklan] mukaisesti. Arvioinneissa on tarkasteltava, miten kukin yhteisyritys täyttää tehtävänsä ja tavoitteensa. Arviointien on katettava kaikki yhteisyrityksen toimet ja arvioitava yhteisyrityksen Euroopan tason lisäarvoa, vaikuttavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien yhteisyrityksen avoimuus ja läpinäkyvyys, toteutettujen toimien merkityksellisyys sekä toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys asiaan liittyvien alueellisten, kansallisten ja unionin politiikkojen kanssa, sekä arvioitava synergioita Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien, kuten missioiden, klusterien ja temaattisten ja erityisohjelmien, kanssa. Arvioinneissa on otettava huomioon sidosryhmien näkemykset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, ja niihin on tarvittaessa sisällyttävä myös 174 artiklan 3–9 kohdassa tarkoitettujen aloitteiden pitkän aikavälin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten vaikutusten arviointi. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio tehokkaimmasta toimintatavasta tulevia toimia varten sekä kunkin yhteisyrityksen mahdollisen uusimisen merkityksellisyydestä ja johdonmukaisuudesta, kun otetaan huomioon yleiset poliittiset painopisteet ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiympäristö, mukaan lukien yhteisyrityksen asemointi suhteessa muihin puiteohjelmasta tuettaviin aloitteisiin, erityisesti eurooppalaisiin kumppanuuksiin tai missioihin. Arvioinneissa on otettava asianmukaisesti huomioon myös hallintoneuvoston 16 artiklan 2 kohdan y alakohdan mukaisesti hyväksymä rahoituksen asteittaista lopettamista koskeva suunnitelma. | 4.   Komissio tekee
  ja julkaisee
  väliarvioinnin ja loppuarvioinnin kustakin yhteisyrityksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja varten Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklan] mukaisesti. Arvioinneissa on tarkasteltava, miten kukin yhteisyritys täyttää tehtävänsä ja tavoitteensa. Arviointien on katettava kaikki yhteisyrityksen toimet ja arvioitava yhteisyrityksen Euroopan tason lisäarvoa, vaikuttavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien yhteisyrityksen avoimuus ja läpinäkyvyys, toteutettujen toimien merkityksellisyys
  unionin yleisten politiikkojen ja tavoitteiden kannalta ja panos yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja hyötyihin
  sekä toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys asiaan liittyvien alueellisten, kansallisten ja unionin politiikkojen kanssa, sekä arvioitava synergioita
  muiden kumppanuuksien ja
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien, kuten missioiden, klusterien ja temaattisten ja erityisohjelmien, kanssa. Arvioinneissa on otettava huomioon sidosryhmien näkemykset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, ja niihin on tarvittaessa sisällyttävä myös 174 artiklan 3–9 kohdassa
  ja Horisontti Eurooppa -asetuksen liitteessä V
  tarkoitettujen aloitteiden pitkän aikavälin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten vaikutusten arviointi. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio tehokkaimmasta toimintatavasta tulevia toimia varten sekä kunkin yhteisyrityksen mahdollisen uusimisen merkityksellisyydestä ja johdonmukaisuudesta, kun otetaan huomioon yleiset poliittiset painopisteet ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiympäristö, mukaan lukien yhteisyrityksen asemointi suhteessa muihin puiteohjelmasta tuettaviin aloitteisiin, erityisesti eurooppalaisiin kumppanuuksiin tai missioihin. Arvioinneissa on otettava asianmukaisesti huomioon myös hallintoneuvoston 16 artiklan 2 kohdan y alakohdan mukaisesti hyväksymä rahoituksen asteittaista lopettamista koskeva suunnitelma. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio tekee väliarvioinnin ja loppuarvioinnin kustakin yhteisyrityksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja varten Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklan] mukaisesti. Arvioinneissa on tarkasteltava, miten kukin yhteisyritys täyttää tehtävänsä ja tavoitteensa. Arviointien on katettava kaikki yhteisyrityksen toimet ja arvioitava yhteisyrityksen Euroopan tason lisäarvoa, vaikuttavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien yhteisyrityksen avoimuus ja läpinäkyvyys, toteutettujen toimien merkityksellisyys sekä toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys asiaan liittyvien alueellisten, kansallisten ja unionin politiikkojen kanssa, sekä arvioitava synergioita Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien, kuten missioiden, klusterien ja temaattisten ja erityisohjelmien, kanssa. Arvioinneissa on otettava huomioon sidosryhmien näkemykset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, ja niihin on tarvittaessa sisällyttävä myös 174 artiklan 3–9 kohdassa tarkoitettujen aloitteiden pitkän aikavälin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten vaikutusten arviointi. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio tehokkaimmasta toimintatavasta tulevia toimia varten sekä kunkin yhteisyrityksen mahdollisen uusimisen merkityksellisyydestä ja johdonmukaisuudesta, kun otetaan huomioon yleiset poliittiset painopisteet ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiympäristö, mukaan lukien yhteisyrityksen asemointi suhteessa muihin puiteohjelmasta tuettaviin aloitteisiin, erityisesti eurooppalaisiin kumppanuuksiin tai missioihin. Arvioinneissa on otettava asianmukaisesti huomioon myös hallintoneuvoston 16 artiklan 2 kohdan y alakohdan mukaisesti hyväksymä rahoituksen asteittaista lopettamista koskeva suunnitelma.

4.   Komissio tekee
  ja julkaisee
  väliarvioinnin ja loppuarvioinnin kustakin yhteisyrityksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja varten Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklan] mukaisesti. Arvioinneissa on tarkasteltava, miten kukin yhteisyritys täyttää tehtävänsä ja tavoitteensa. Arviointien on katettava kaikki yhteisyrityksen toimet ja arvioitava yhteisyrityksen Euroopan tason lisäarvoa, vaikuttavuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien yhteisyrityksen avoimuus ja läpinäkyvyys, toteutettujen toimien merkityksellisyys
  unionin yleisten politiikkojen ja tavoitteiden kannalta ja panos yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja hyötyihin
  sekä toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys asiaan liittyvien alueellisten, kansallisten ja unionin politiikkojen kanssa, sekä arvioitava synergioita
  muiden kumppanuuksien ja
  Horisontti Eurooppa -puiteohjelman muiden osien, kuten missioiden, klusterien ja temaattisten ja erityisohjelmien, kanssa. Arvioinneissa on otettava huomioon sidosryhmien näkemykset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, ja niihin on tarvittaessa sisällyttävä myös 174 artiklan 3–9 kohdassa
  ja Horisontti Eurooppa -asetuksen liitteessä V
  tarkoitettujen aloitteiden pitkän aikavälin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten vaikutusten arviointi. Arviointeihin on tarvittaessa sisällyttävä myös arvio tehokkaimmasta toimintatavasta tulevia toimia varten sekä kunkin yhteisyrityksen mahdollisen uusimisen merkityksellisyydestä ja johdonmukaisuudesta, kun otetaan huomioon yleiset poliittiset painopisteet ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiympäristö, mukaan lukien yhteisyrityksen asemointi suhteessa muihin puiteohjelmasta tuettaviin aloitteisiin, erityisesti eurooppalaisiin kumppanuuksiin tai missioihin. Arvioinneissa on otettava asianmukaisesti huomioon myös hallintoneuvoston 16 artiklan 2 kohdan y alakohdan mukaisesti hyväksymä rahoituksen asteittaista lopettamista koskeva suunnitelma.

Tarkistus 453

Tarkistus 453

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 6 kohta

171 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Komissio voi avoimella
  menettelyllä
  valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset. | 6.   Komissio voi avoimella
  ja läpinäkyvällä kiinnostuksenilmaisupyynnöllä
  valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset
  ja tekee parhaansa keventääkseen niiden hallinnollista taakkaa ja varmistaakseen, että arviointiprosessi on yksinkertainen ja täysin läpinäkyvä. Kaikkien alaa koskevien arviointien on perustuttava toimintavaihtoehtojen perusteelliseen arviointiin hallinnon näkökulmasta, mukaan lukien erityisesti mahdollisuus ottaa käyttöön riittävät takeet sen varmistamiseksi, että yleinen etu otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa toimissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Komissio voi avoimella
  menettelyllä
  valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset.

6.   Komissio voi avoimella
  ja läpinäkyvällä kiinnostuksenilmaisupyynnöllä
  valittujen ulkoisten riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen yhteisyrityksen edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näitä muita arviointeja suorittaessaan komissio ottaa täysin huomioon yhteisyritykseen kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset
  ja tekee parhaansa keventääkseen niiden hallinnollista taakkaa ja varmistaakseen, että arviointiprosessi on yksinkertainen ja täysin läpinäkyvä. Kaikkien alaa koskevien arviointien on perustuttava toimintavaihtoehtojen perusteelliseen arviointiin hallinnon näkökulmasta, mukaan lukien erityisesti mahdollisuus ottaa käyttöön riittävät takeet sen varmistamiseksi, että yleinen etu otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa toimissa
  .

Tarkistus 454

Tarkistus 454

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 7 a kohta (uusi)

171 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Raportoinnin on oltava yhdenmukaista Horisontti Eurooppa -puiteohjelman raportointia koskevien vakiovaatimusten kanssa. Raportointijärjestelmien kehittämiseen strategisen koordinointiprosessin yhteydessä osallistuvat myös jäsenvaltiot ja kumppanuuksien edustajat, jotta varmistetaan raportointi- ja seurantatoimien synkronointi ja koordinointi, mukaan lukien tiedonkeruu- ja raportointitehtävien jakaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Raportoinnin on oltava yhdenmukaista Horisontti Eurooppa -puiteohjelman raportointia koskevien vakiovaatimusten kanssa. Raportointijärjestelmien kehittämiseen strategisen koordinointiprosessin yhteydessä osallistuvat myös jäsenvaltiot ja kumppanuuksien edustajat, jotta varmistetaan raportointi- ja seurantatoimien synkronointi ja koordinointi, mukaan lukien tiedonkeruu- ja raportointitehtävien jakaminen.

Tarkistus 455

Tarkistus 455

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 artikla – 9 kohta

171 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Komissio
  toimittaa
  yhteisyritysten arviointien tulokset, mukaan lukien arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osana Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa] tarkoitettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja. | 9.   Komissio
  julkaisee
  yhteisyritysten arviointien tulokset, mukaan lukien arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset,
  ja toimittaa ne
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osana Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa] tarkoitettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   Komissio
  toimittaa
  yhteisyritysten arviointien tulokset, mukaan lukien arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osana Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa] tarkoitettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja.

9.   Komissio
  julkaisee
  yhteisyritysten arviointien tulokset, mukaan lukien arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset,
  ja toimittaa ne
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osana Horisontti Eurooppa -asetuksen [47 artiklassa] tarkoitettuja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman arviointeja.

Tarkistus 456

Tarkistus 456

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

171 a artikla (uusi)

171 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 171 a artikla




  Vastuuvelvollisuus unionin kansalaisille




  Yhteisyritysten konsolidoituun vuotuiseen toimintakertomukseen sekä 171 artiklan mukaiseen raportointiin sisältyvät tiedot asetetaan julkisesti verkkoon suuren yleisön saataville käyttäjäystävällisten välineiden avulla, joihin kuuluvat infografiikka ja menojen seurantajärjestelmät, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tässä asetuksessa säädettyihin julkisuusvaatimuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

171 a artikla

Vastuuvelvollisuus unionin kansalaisille

Yhteisyritysten konsolidoituun vuotuiseen toimintakertomukseen sekä 171 artiklan mukaiseen raportointiin sisältyvät tiedot asetetaan julkisesti verkkoon suuren yleisön saataville käyttäjäystävällisten välineiden avulla, joihin kuuluvat infografiikka ja menojen seurantajärjestelmät, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tässä asetuksessa säädettyihin julkisuusvaatimuksiin.

---

(10)  EUVL [...].

10

(10)  EUVL [...].

10

(1 a)  

  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

1 a

EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

11

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

11

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1 b)  
  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

1 b

Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=FI

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=FI

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(1 a)  
  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0241.

1 a

Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, Tavoitteena kokonaisvaltainen EU-Afrikka-strategia, Bryssel 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia, Bryssel 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta (COM(2020)0067).

30

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta (COM(2020)0067).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1).

31

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1).

31

(32)  Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1).

32

(33)  Neuvoston päätös 2009/320/EY eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeeseen (SESAR-hanke) liittyvän ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman (ATM-yleissuunnitelma) vahvistamisesta (EUVL L 95, 9.4.2009, s. 41).

33

(32)  Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1).

32

(33)  Neuvoston päätös 2009/320/EY eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeeseen (SESAR-hanke) liittyvän ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman (ATM-yleissuunnitelma) vahvistamisesta (EUVL L 95, 9.4.2009, s. 41).

33

(47)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2019)0640.

47

(47)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2019)0640.

47

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta.

48

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2019)0640.

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301. Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle.

53

(53)  COM(2020)0301. Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle.

53

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

---