# Jurnalul Oficial C 152/6 ap

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 152 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 656 aprilie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 152

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 656 aprilie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021 |
| 2022/C 152/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Oportunități de transformare digitală pentru întreprinderile de comerț cu amănuntul și avantajele sale pentru consumatorii europeni (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2022/C 152/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri dincolo de PIB pentru o redresare reușită și o economie a UE durabilă și rezilientă (aviz din proprie inițiativă) | 7 |
| 2022/C 152/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă (aviz din proprie inițiativă) | 13 |
| 2022/C 152/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Voluntarii – cetățeni care construiesc viitorul Europei (aviz din proprie inițiativă) | 19 |
| 2022/C 152/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Cum garantăm locuri de muncă decente pentru tineri și asigurăm incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin elaborarea adecvată a planurilor naționale de redresare (aviz din proprie inițiativă) | 27 |
| 2022/C 152/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Munca atipică și cooperativele de platforme în transformarea digitală a industriei (aviz din proprie inițiativă) | 38 |
| 2022/C 152/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Modul în care industriile mari consumatoare de resurse și de energie pot profita de Planul de redresare al UE în tranziția lor acceptabilă din punct de vedere social către decarbonizare și digitalizare (aviz din proprie inițiativă) | 44 |
| 2022/C 152/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Anticiparea schimbărilor structurale și sectoriale și remodelarea culturilor industriale – către noi frontiere de redresare și reziliență în diferitele părți ale Europei (aviz din proprie inițiativă) | 50 |
| 2022/C 152/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Un parteneriat transatlantic solid, bazat pe valorile comune ale democrației și statului de drept, esențial în abordarea provocărilor globale și în menținerea ordinii internaționale (aviz din proprie inițiativă) | 56 |
| 2022/C 152/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19 (aviz din proprie inițiativă) | 63 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021

2022/C 152/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Oportunități de transformare digitală pentru întreprinderile de comerț cu amănuntul și avantajele sale pentru consumatorii europeni (aviz din proprie inițiativă)

1

2022/C 152/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri dincolo de PIB pentru o redresare reușită și o economie a UE durabilă și rezilientă (aviz din proprie inițiativă)

7

2022/C 152/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă (aviz din proprie inițiativă)

13

2022/C 152/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Voluntarii – cetățeni care construiesc viitorul Europei (aviz din proprie inițiativă)

19

2022/C 152/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Cum garantăm locuri de muncă decente pentru tineri și asigurăm incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin elaborarea adecvată a planurilor naționale de redresare (aviz din proprie inițiativă)

27

2022/C 152/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Munca atipică și cooperativele de platforme în transformarea digitală a industriei (aviz din proprie inițiativă)

38

2022/C 152/07

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Modul în care industriile mari consumatoare de resurse și de energie pot profita de Planul de redresare al UE în tranziția lor acceptabilă din punct de vedere social către decarbonizare și digitalizare (aviz din proprie inițiativă)

44

2022/C 152/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Anticiparea schimbărilor structurale și sectoriale și remodelarea culturilor industriale – către noi frontiere de redresare și reziliență în diferitele părți ale Europei (aviz din proprie inițiativă)

50

2022/C 152/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Un parteneriat transatlantic solid, bazat pe valorile comune ale democrației și statului de drept, esențial în abordarea provocărilor globale și în menținerea ordinii internaționale (aviz din proprie inițiativă)

56

2022/C 152/10

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19 (aviz din proprie inițiativă)

63

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021 |
| 2022/C 152/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Orientări ale Comisiei Europene privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea [COM(2021) 262 final] | 72 |
| 2022/C 152/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 [COM(2021) 373 final] | 77 |
| 2022/C 152/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)] | 82 |
| 2022/C 152/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/746 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro și amânarea aplicării cerințelor pentru dispozitivele dezvoltate intern [COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)] | 85 |
| 2022/C 152/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului [COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]; propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de anumite criptoactive (reformare) [COM(2021) 422 – 2021/0241 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind mecanismele care trebuie instituite de statele membre pentru prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului și de abrogare a Directivei (UE) 2015/849 [COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)] | 89 |
| 2022/C 152/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă [COM (2021) 390 final] | 97 |
| 2022/C 152/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind obligațiunile verzi europene[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)] | 105 |
| 2022/C 152/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile [COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)] | 111 |
| 2022/C 152/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2021) 380 final] | 116 |
| 2022/C 152/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al tineretului 2022 [COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)] | 122 |
| 2022/C 152/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului [COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)] | 127 |
| 2022/C 152/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare) [COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)] | 134 |
| 2022/C 152/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de implementare strategic pentru conturarea unui set de acțiuni suplimentare de sprijinire a instalării rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi [COM(2021) 560 final] | 138 |
| 2022/C 152/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] | 145 |
| 2022/C 152/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și punerea în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață [COM(2021) 552 final] | 152 |
| 2022/C 152/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [COM(2021) 568 – 2021/0206 (COD)] | 158 |
| 2022/C 152/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile împotriva operatorilor de transport care facilitează sau se implică în traficul de persoane sau introducerea ilegală de migranți în legătură cu intrarea ilegală pe teritoriul Uniunii Europene [COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)] | 166 |
| 2022/C 152/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030 [COM(2021) 572 final] | 169 |
| 2022/C 152/29 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 [COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]; propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 [COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)] | 175 |
| 2022/C 152/30 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon [COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)] | 181 |
| 2022/C 152/31 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris [COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD)] | 189 |
| 2022/C 152/32 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii [COM(2021) 554 final] | 192 |
| 2022/C 152/33 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți [COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)] | 197 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021

2022/C 152/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Orientări ale Comisiei Europene privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea [COM(2021) 262 final]

[COM(2021) 262 final]

72

2022/C 152/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 [COM(2021) 373 final]

[COM(2021) 373 final]

77

2022/C 152/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

82

2022/C 152/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/746 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro și amânarea aplicării cerințelor pentru dispozitivele dezvoltate intern [COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

in vitro

[COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

85

2022/C 152/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului [COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]; propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de anumite criptoactive (reformare) [COM(2021) 422 – 2021/0241 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind mecanismele care trebuie instituite de statele membre pentru prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului și de abrogare a Directivei (UE) 2015/849 [COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

[COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]

[COM(2021) 422 – 2021/0241 (COD)]

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

89

2022/C 152/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă [COM (2021) 390 final]

[COM (2021) 390 final]

97

2022/C 152/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind obligațiunile verzi europene[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

105

2022/C 152/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile [COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

[COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

111

2022/C 152/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19 [COM(2021) 380 final]

[COM(2021) 380 final]

116

2022/C 152/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al tineretului 2022 [COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)]

[COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)]

122

2022/C 152/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului [COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)]

[COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)]

127

2022/C 152/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare) [COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

[COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

134

2022/C 152/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de implementare strategic pentru conturarea unui set de acțiuni suplimentare de sprijinire a instalării rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi [COM(2021) 560 final]

[COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)]

[COM(2021) 560 final]

138

2022/C 152/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

[COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

145

2022/C 152/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și punerea în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață [COM(2021) 552 final]

[COM(2021) 552 final]

152

2022/C 152/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [COM(2021) 568 – 2021/0206 (COD)]

[COM(2021) 568 – 2021/0206 (COD)]

158

2022/C 152/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile împotriva operatorilor de transport care facilitează sau se implică în traficul de persoane sau introducerea ilegală de migranți în legătură cu intrarea ilegală pe teritoriul Uniunii Europene [COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

[COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

166

2022/C 152/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030 [COM(2021) 572 final]

[COM(2021) 572 final]

169

2022/C 152/29

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 [COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]; propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 [COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

[COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]

[COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

175

2022/C 152/30

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon [COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

[COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

181

2022/C 152/31

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris [COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD)]

[COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD)]

189

2022/C 152/32

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii [COM(2021) 554 final]

[COM(2021) 554 final]

192

2022/C 152/33

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți [COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

[COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

197

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Oportunități de transformare digitală pentru întreprinderile de comerț cu amănuntul și avantajele sale pentru consumatorii europeni”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/01)

| Raportor: | domnul Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Felipe MEDINA MARTÍN

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 18.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 190/1/4 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

18.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

190/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută faptul că sectorul comerțului cu amănuntul este considerat un ecosistem strategic pentru redresarea europeană în cadrul revizuirii strategiei industriale europene prezentate recent de Comisia Europeană (CE). CESE consideră că abordarea ecosistemică oferă un cadru adecvat, care reflectă, pe de o parte, interconexiunile complexe dintre sectoare și întreprinderi pe piața unică în cadrul unor lanțuri valorice date și, pe de altă parte, necesitatea de a le sprijini în vederea adoptării cu succes a tranziției digitale și a tranziției către durabilitate și a contribuției la strategia de redresare. CESE remarcă importanța, diversitatea și amploarea inițiativelor luate de întreprinderile de comerț cu amănuntul pentru a sprijini tranziția verde și cea digitală, investind în noi tehnologii pentru a răspunde noilor cereri din partea consumatorilor, precum și nevoilor acestora. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sectorul european al comerțului cu amănuntul, în calitate de cel mai mare angajator privat din Europa, se află în mijlocul unei transformări digitale care a fost accelerată drastic de pandemia de COVID-19. Transformarea digitală modifică în mod fundamental modelele de afaceri cu amănuntul, dar și interacțiunile cu clienții, iar cele mai de succes întreprinderi integrează fără probleme mediul online și offline în platforme de distribuție omnicanal. CESE a observat că două treimi dintre comercianții cu amănuntul nu au desfășurat operațiuni online înainte de COVID-19 și că pandemia a arătat cât de importante sunt strategiile omnicanal pentru supraviețuirea multor întreprinderi, în special – dar nu numai – pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că una dintre principalele provocări cu care se confruntă sectorul comerțului cu amănuntul este lipsa unor condiții de concurență echitabile online cu comercianții din țări terțe; acest lucru creează o concurență neloială pentru comercianții cu sediul în UE care respectă normele UE care impun ca produsele vândute consumatorilor să fie sigure și drepturile consumatorilor să fie respectate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este de acord că în Europa este necesară o politică digitală solidă și ambițioasă pentru sectorul comerțului cu amănuntul, pentru a profita de oportunitățile pe care le oferă inovarea digitală pentru consolidarea competitivității Europei. Luarea în considerare a tranziției verzi oferă sectorului comerțului cu amănuntul o oportunitate de a-i ajuta pe consumatori să facă în același timp alegeri mai durabile în ceea ce privește consumul lor. CESE subliniază că o piață unică reală și o legislație transfrontalieră eficientă și eficace vor permite sectorului comerțului cu amănuntul și cu ridicata să răspundă cererilor consumatorilor și să concureze într-un mediu digital mai competitiv la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină declarația comună din Pactul european pentru comerț în Europa, emisă de partenerii sociali din sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata, pentru ca UE să ajute sectorul să își îmbunătățească reziliența pe termen lung prin introducerea unor măsuri de sprijin specifice și prin accelerarea tranziției digitale și verzi și recunoaște rolul magazinelor cu amănuntul în menținerea în viață a centrelor urbane și a comunităților rurale. CESE solicită Comisiei să reflecteze asupra modalităților de a crea o strategie industrială și de redresare integrată, bazată pe planuri de redresare, care să reflecte rolul care de consolidare reciprocă al serviciilor și al industriei prelucrătoare în stimularea creșterii economice și a funcționării eficiente a economiei UE și în sprijinirea digitalizării comerțului cu amănuntul, cu un accent special pe IMM-uri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE îndeamnă instituțiile UE și statele membre să redefinească măsurile de sprijinire a ocupării forței de muncă și a competențelor și să investească în seturile de competențe ale viitorilor lucrători din sectorul comerțului cu amănuntul, prin îmbunătățirea formării profesionale și educaționale, prin sprijinirea învățării individuale și a sectorului economiei sociale, orientate către noi locuri de muncă, sprijinind întreprinderile astfel încât acestea să își poată păstra o mare parte din forța de muncă prin formarea lor în vederea utilizării tehnologiilor digitale; recalificarea poate permite altor persoane să aibă acces la oportunități de angajare în alte sectoare. CESE este de acord că inteligența artificială (IA) și robotica vor extinde și amplifica impactul digitalizării economiei asupra piețelor forței de muncă și că pot contribui la progresul economic și social. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | Sectorul comerțului cu amănuntul, care acoperă magazinele cu amănuntul (B2C) și societățile de comerț cu ridicata (B2B), este cel mai mare angajator privat din Europa, oferind unul din șapte locuri de muncă cu una din patru întreprinderi aparținând acestui sector. Comercianții cu amănuntul și angrosiștii reprezintă legătura dintre producători și fabricanți și cei 450 de milioane de consumatori din Uniunea Europeană (UE). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comerțul cu amănuntul este un sector bazat pe cerere. Este un sector divers de magazine online și de magazine tradiționale care vând produse alimentare și nealimentare consumatorilor, care se integrează rapid într-un model de afaceri omnicanal pentru consumatori. 99 % dintre întreprinderile din acest sector sunt IMM-uri care încearcă să își găsească drumul pe piața unică, supraviețuind pe o piață extrem de competitivă, oferind flexibilitate pentru inovare și experimentare și făcând tot ce le stă în putință în efortul lor de a-și deservi clienții. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sectorul european al comerțului cu amănuntul este în plină transformare digitală. Aceasta a fost accelerată drastic de pandemia de COVID-19. Numeroși consumatori au fost nevoiți să își cumpere produsele nealimentare online, deoarece magazinele au fost închise. Magazinele alimentare au fost adesea în măsură să rămână deschise, dar au fost supuse unor restricții stricte, generând costuri ridicate din cauza necesității de a menține siguranța consumatorilor și a angajaților. Mulți comercianți cu amănuntul care nu dispuneau anterior de un magazin online au fost nevoiți să înceapă să își ofere produsele online pentru a putea ajunge din nou la clienții aflați în izolare. Adesea, piețele online au fost singura modalitate prin care IMM-urile se pot lansa online rapid și se preconizează că această tendință va continua în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În același timp, tranziția verde reprezintă o oportunitate pentru comerțul cu amănuntul, deoarece permite sectorului să regândească modelele de afaceri, să ofere produse alternative și să sprijine oamenii și să orienteze oamenii spre un stil de viață mai durabil. Este o abordare care răspunde schimbării sociale, dar o și induce în același timp. Pe lângă faptul că se creează o cerere crescândă de alternative mai durabile din partea consumatorilor și autorităților de reglementare, tranziția verde reprezintă o oportunitate de a regândi modul în care societatea produce, vinde, utilizează și aruncă produse. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Transformarea digitală

| 3.1. | Transformarea digitală modifică în mod fundamental modelele de afaceri cu amănuntul, schimbând interacțiunea cu clienții, marketingul, lanțul de aprovizionare în sine, informațiile care trec prin lanțul de aprovizionare și multe altele. În mod tradițional, acest sector se bazează pe revânzarea de produse, dar devine din ce în ce mai mult un amestec de servicii de sprijin în ceea ce privește revânzarea, un generator și un procesator de date de prim rang și un utilizator important de IA. Acest lucru este esențial pentru a răspunde cererii consumatorilor și pentru a furniza oferte personalizate mai relevante. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În timp ce în societate continuă discuțiile despre canalele de vânzare online și offline, cele mai de succes întreprinderi integrează fără probleme mediul online și offline în omnicanale, oferind astfel consumatorilor o experiență unică. Acest lucru contribuie la creșterea concurenței între diferitele modele de afaceri și generează mai multe posibilități de alegere și transparență pentru consumatori, locuri de muncă și creștere economică. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Una dintre principalele provocări cu care se confruntă sectorul comerțului cu amănuntul este lipsa unor condiții de concurență echitabile online cu comercianții din țări terțe. Unele dintre aceste aspecte sunt deja abordate prin diferite inițiative ale Comisiei. Există rapoarte periodice în mass-media potrivit cărora produsele din afara UE, vândute online de către comercianți din țări terțe, nu respectă normele UE sau sunt chiar produse nesigure sau periculoase. Acest lucru creează o concurență neloială pentru comercianții cu sediul în UE care respectă normele UE care impun ca produsele vândute consumatorilor să fie sigure și ca drepturile consumatorilor să fie respectate. Problema este agravată de eșecul supravegherii pieței și al controalelor vamale, la care se adaugă costurile ridicate de asigurare a conformității pentru comercianții care respectă legea. Pentru consumatori, este dificil să reziste tentației prețurilor mai mici. Un studiu din 2020 sugerează că aproape 70 % din consumatorii din UE care cumpără produse transfrontaliere au achiziționat produse vândute din China – în 2014, această cifră a fost de aproximativ 15 % (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Comercianții cu amănuntul și angrosiștii inovează, se adaptează și experimentează pentru a explora noi produse, servicii și modele de afaceri, astfel încât să țină pasul cu cererea clienților. Mai mult de doi din trei comercianți cu amănuntul nu au desfășurat operațiuni online înainte de COVID-19, iar pandemia a demonstrat importanța omnicanalelor pentru supraviețuirea multor întreprinderi, în special – dar nu numai – a IMM-urilor cu amănuntul și cu ridicata. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Inovarea digitală sporește competitivitatea Europei la nivel mondial. Unul din doi clienți europeni face deja cumpărături online, cheltuind 424 de miliarde EUR/an (2), dar cota de achiziții online variază considerabil în funcție de tipul de produs; în prezent, doar 15 % dintre clienți fac cumpărături transfrontaliere și doar 7 % dintre IMM-uri își vând produsele în afara țării lor. O politică digitală solidă și ambițioasă pentru acest sector este necesară în Europa pentru a profita de aceste oportunități și pentru a se asigura că toate întreprinderile sunt incluse în proces, că condițiile de muncă ale lucrătorilor lor sunt îmbunătățite și că consumatorii percep un beneficiu clar de pe urma procesului de digitalizare a comerțului cu amănuntul în întreaga Europă, menținând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor în toate canalele de vânzare. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Tranziția verde

| 4.1. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos la iveală creșterea cererii consumatorilor pentru produse durabile și pentru un mod durabil de desfășurare a activităților comerciale. Comercianții cu amănuntul și angrosiștii au acționat ca o interfață vitală cu consumatorii finali, jucând un rol esențial în anticiparea și încurajarea cererii de produse și ambalaje mai durabile, reciclabile și/sau reutilizabile. Comercianții cu amănuntul și angrosiștii sunt activi de mulți ani în ceea ce privește încurajarea consumului durabil și reducerea emisiilor de CO2 în cadrul operațiunilor lor și al lanțurilor lor de aprovizionare. Însă ei s-au confruntat cu provocări în ceea ce privește impulsionarea acestei tranziții într-un sector cu costuri fixe ridicate și marje de câștig scăzute. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sectorul comerțului cu amănuntul contribuie în mod semnificativ la colectarea și reciclarea deșeurilor. Sistemele de răspundere extinsă a producătorilor (REP) se bazează pe volumul unui anumit flux de deșeuri pe care o întreprindere îl introduce pe piața pe care sunt prezente. Această responsabilitate nu este la fel de clară în cazul în care comercianții care nu sunt stabiliți fizic în UE introduc produse pe piața UE sau în cazul în care consumatorii fac acest lucru prin importuri directe. În aceste cazuri, deșeurile produselor care intră în fluxul de deșeuri sunt reciclate sau eliminate pe cheltuiala comercianților cu amănuntul europeni, inclusiv deșeurile generate de operatorii din țări terțe, care nu plătesc nimic. Este necesară o cooperare sporită între sistemele DEEE (deșeuri de echipamente electrice și electronice) și vânzătorii online stabiliți în afara UE, precum și măsurile de sensibilizare a acestor întreprinderi cu privire la obligațiile care le revin în cadrul sistemelor de răspundere extinsă a producătorilor. Sensibilizarea consumatorilor cu privire la procesele și costurile de reciclare este, de asemenea, esențială pentru a face mai transparente efectele cumpărăturilor online. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Competențe

| 5.1. | CESE sprijină declarația comună din 8 aprilie (3) în favoarea unui Pact european pentru comerț, emisă de partenerii sociali din sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata: UNI-Europa și EuroCommerce. Declarația a evidențiat impactul fără precedent al crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra viabilității comercianților cu amănuntul și a comercianților cu ridicata și asupra rezilienței forței lor de muncă. Tradiția parteneriatului social și prevalența modalităților de lucru adaptate în acest sector, adesea prin contracte colective, au permis întreprinderilor să facă față în mod eficient adaptării bruște și radicale la „noua normalitate”. Partenerii sociali au propus un „Pact european pentru comerț” pentru ca UE și autoritățile guvernamentale să ajute sectorul să își îmbunătățească reziliența pe termen lung prin măsuri de sprijin specifice și prin accelerarea tranziției digitale și verzi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Potrivit unui raport recent al McKinsey Global Institute (4), COVID-19 și automatizarea combinate pun în pericol peste 5 milioane de locuri de muncă în comerțul cu amănuntul și cu ridicata. Acest lucru ar putea afecta în special numărul mare de femei și tineri angajați în aceste sectoare. Pe lângă stabilizarea economiei, UE și statele membre trebuie să investească în seturile de competențe ale acestor lucrători, de exemplu prin îmbunătățirea formării profesionale și educaționale, prin introducerea conturilor individuale de învățare și recalificare. Perfecționarea specifică a competențelor ar permite sectorului să păstreze o parte mai mare a forței sale de muncă prin formarea acesteia în vederea utilizării tehnologiilor digitale, în timp ce recalificarea ar putea permite altor persoane să aibă acces la oportunități de angajare în alte sectoare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Prin urmare, măsurile UE de sprijinire a ocupării forței de muncă și a competențelor trebuie să fie reconcepute pentru a permite accesul ușor și rapid la finanțare pentru restructurarea acestui sector și pentru a face față nevoilor în schimbare în materie de competențe determinate de accelerarea schimbărilor pieței cauzate de COVID-19. Planurile de redresare trebuie utilizate pentru a îmbunătăți competențele lucrătorilor cu amănuntul și cu ridicata în același mod ca și pentru lucrătorii din sectorul public. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Strategia industrială – ecosistemul comerțului cu amănuntul

| 6.1. | Strategia industrială actualizată prezentată recent de Comisie (5) pune un nou accent pe ecosistemele esențiale, inclusiv pe comerțul cu amănuntul și pe sectorul agroalimentar. Comercianții cu amănuntul și angrosiștii joacă un rol vital în economia europeană și în funcționarea multor alte ecosisteme, cum ar fi sectorul logistic. Tranziția digitală și tranziția verde trebuie să contribuie la redresarea post-COVID-19, iar comercianții cu amănuntul și angrosiștii trebuie să fie recunoscuți ca o parte importantă a numeroaselor ecosisteme, de exemplu a comerțului online și a logisticii. Logistica este un element industrial indispensabil pentru comerțul online, simbiotic, deoarece niciunul dintre cele două subsisteme nu își poate desfășura activitatea fără contribuția celuilalt. Din acest motiv, este în interesul general ca sectorul logistic să crească respectând cerințele lucrătorilor, ale consumatorilor, precum și mediul înconjurător. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Comisia a recunoscut că ecosistemul comerțului cu amănuntul și cu ridicata este unul dintre sectoarele cele mai afectate, aflat pe locul al doilea în ceea ce privește nevoile de sprijin pentru investiții. Comercianții cu amănuntul și angrosiștii își desfășoară activitatea cu o cifră de afaceri ridicată, costuri fixe mari și marje scăzute (1-3 %), ceea ce înseamnă că sunt deosebit de vulnerabili la deficitele de lichidități. În mai 2020, pierderile estimate legate de primul val al pandemiei au atins 16-20 % din cifra de afaceri anuală (250-320 de miliarde EUR) în comerțul cu amănuntul nealimentar. Un număr mare de întreprinderi din ecosistemul comerțului cu amănuntul și cu ridicata au fost afectate drastic de restricțiile impuse de guvern, în mod direct sau indirect, de exemplu, ca urmare a faptului că clienții lor au fost izolați sau supuși altor restricții de mobilitate. Cei care desfășoară operațiuni online au reușit să atenueze o parte din pierderi, dar numai într-o măsură foarte limitată. Vânzările online au crescut semnificativ și se preconizează că vor continua să crească pe măsură ce consumatorii dobândesc experiență în ceea ce privește achizițiile online. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Abordarea ecosistemică oferă un cadru adecvat care reflectă atât interconexiunile complexe dintre sectoare și întreprinderi în cadrul pieței unice în cadrul anumitor lanțuri valorice, cât și necesitatea de a le sprijini pentru a adopta cu succes tranziția digitală și tranziția către durabilitate și pentru a contribui la strategia de redresare. Având în vedere că consumul privat reprezintă peste 50 % din PIB-ul UE, comercianții cu amănuntul și angrosiștii asigură accesul producătorilor la piețele de consum și la piețele profesionale; clienții pot cumpăra ceea ce au nevoie, creându-se un lanț de aprovizionare continuu și vital. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Rolul comerțului cu amănuntul în menținerea vivacității centrelor orașelor și comunităților rurale

| 7.1. | Comercianții cu amănuntul și-au consolidat încrederea față de consumatorii europeni de-a lungul multor ani și le oferă acestora produse de înaltă calitate la prețuri competitive, căutând în mod constant să creeze și să transmită noi modele de eficiență pentru a ajuta puterea de cumpărare a consumatorilor. Comercianții cu amănuntul creează produse ecologice care contribuie la un consum durabil, dar sunt necesare eforturi suplimentare. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Magazinele de vânzare cu amănuntul sunt, de asemenea, esențiale pentru menținerea în viață a centrelor orașelor și comunităților rurale. Acest lucru arată, de asemenea, cât de relevante sunt și vor fi pentru societate magazinele tradiționale. Comercianții cu amănuntul pot servi drept oficiu poștal, bancă și farmacie și pot ajuta comunitățile locale să rămână dinamice. Spațiile de vânzare cu amănuntul goale de pe străzile comerciale condamnă în mod inexorabil orașele la un declin lent către vandalism și criminalitate, iar un magazin sătesc poate face diferența între o comunitate rurală vie și o comunitate care își pierde populația. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Comercianții cu amănuntul europeni trebuie să fie în măsură să își sporească și să își accelereze investițiile în automatizare, în interfața cu consumatorii și în IA pentru a rămâne competitivi. Sprijinul pentru astfel de investiții și pentru extinderea vânzărilor online și, în special, sprijinul acordat IMM-urilor cu amănuntul și micilor magazine din centrele urbane ar avea un efect transformator atât asupra comunităților lor locale, cât și asupra supraviețuirii și rezilienței multor întreprinderi de comerț cu amănuntul care se confruntă cu o concurență intensă și din ce în ce mai globală. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Condiții de concurență echitabile pentru comerțul cu amănuntul în Europa

| 8.1. | UE, cu 450 de milioane de consumatori, are un potențial imens de piață internă digitală. Strategia privind piața unică digitală europeană a fost concepută pentru a stimula comerțul electronic transfrontalier între țările UE. Cu toate acestea, comerțul electronic transfrontalier în interiorul UE nu a crescut la fel de rapid ca acest tip de comerț electronic din țări terțe. Piața europeană a serviciilor digitale este în mod clar în urma Statelor Unite și a Chinei, în special în ceea ce privește prezența pe piața mondială, iar acest lucru se reflectă în creșterea explozivă a vânzărilor online din unele țări din afara UE, în special din China, către consumatorii europeni. De-a lungul anilor, am văzut că acolo sunt create din ce în ce mai multe formate și tehnologii digitale inovatoare. UE și statele sale membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a crea cadrul adecvat în care întreprinderile să poată concura, să inoveze, să își servească clienții și să asigure protecția consumatorilor. Cel mai bun mod de a realiza acest lucru este asigurarea faptului că UE este mai atractivă pentru investiții și afaceri decât alte părți ale lumii. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Vânzările online reprezintă partea cu cea mai rapidă creștere a pieței cu amănuntul și, deși sunt în continuare relativ limitate în comparație cu vânzările offline, acestea încep să devină foarte semnificative într-o serie de sectoare nealimentare. Comercianții cu amănuntul nu mai reprezintă singura poartă de acces către clienți, producătorii începând, de asemenea, să utilizeze comerțul electronic pentru a vinde și a interacționa în alte moduri direct cu consumatorii. Economiile de scară și mecanizarea extinsă a proceselor, împreună cu efectele de rețea și capacitatea de a oferi o gamă aproape nelimitată de produse, au acționat în avantajul marilor actori și platforme online, ale căror cote de piață în creștere încep să reproducă rolul tradițional al magazinelor locale de controlori ai fluxului de informație. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Toate bunurile vândute în UE trebuie să respecte normele UE, iar toți comercianții care vând consumatorilor din UE trebuie să garanteze acest lucru. Importurile directe au generat noi provocări în ceea ce privește respectarea legislației UE, creând riscuri pentru sănătatea și siguranța consumatorilor europeni și expunându-i pe comercianții din UE la concurență neloială. A fost transmis un mesaj ferm potrivit căruia, indiferent de locul în care se află o întreprindere, bunurile vândute în UE – indiferent de valoarea lor – trebuie să respecte normele. Printre altele, propunerea de act legislativ privind serviciile digitale, revizuirea Directivei privind siguranța generală a produselor, punerea în aplicare adecvată și asigurarea respectării Regulamentului privind supravegherea pieței și a altor acte legislative ale UE vor fi esențiale. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Este esențial ca piața unică și acest sector să funcționeze în mod corespunzător, deoarece va permite comerțului cu amănuntul și angro să răspundă cererilor consumatorilor și să concureze într-un mediu mai competitiv la nivel mondial și mai digital. CESE consideră că acțiunea la nivelul UE este extrem de importantă pentru a preveni fragmentarea în continuare a pieței interne și pentru a evita introducerea unor norme naționale noi, adesea protecționiste, pentru produse și servicii, precum și pentru a preveni punerea în aplicare și interpretarea divergente ale legislației UE. |
| --- | --- |

8.4.

9.   IA în comerțul cu amănuntul și cu ridicata

| 9.1. | Comercianții cu amănuntul și angrosiștii utilizează automatizarea de mulți ani în domenii precum transportul, comenzile și gestionarea stocurilor sau în interacțiunile cu consumatorii. Odată cu IA, automatizarea a devenit mult mai sofisticată, permițând o mai bună cunoaștere și eficiență. IA are un impact multiplu asupra sectorului comerțului cu amănuntul și a comerțului cu ridicata, care include îmbunătățirea interacțiunii cu clienții, accelerarea livrării de colete, anticiparea comportamentului clienților, optimizarea stocurilor, detectarea fraudei și creșterea sustenabilității sectorului. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | În fiecare an, s-a înregistrat o creștere rapidă a gradului de utilizare a IA în comerțul cu amănuntul. Doar 4 % dintre comercianții cu amănuntul au utilizat tehnologiile IA în 2016, în timp ce în 2017 aceasta a crescut la 17 %, iar în 2018 a crescut la 28 %. Deloc surprinzător, gradul de utilizare a fost cel mai ridicat în cazul marilor comercianți cu amănuntul și al angrosiștilor, cu o cifră de afaceri anuală de cel puțin 10 miliarde USD. IA este utilizată de comercianții cu amănuntul în domeniul autovehiculelor (19 %), al aplicațiilor electronice și casnice (25 %), al îmbunătățirii locuințelor (26 %), al produselor alimentare (29 %), al articolelor de îmbrăcăminte și încălțăminte (33 %) și al produselor aparținând mai multor categorii (42 %). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | După cum a detaliat CESE în avizul său privind IA (6), IA și robotica vor extinde și amplifica impactul digitalizării economiei asupra piețelor forței de muncă și pot contribui la progresul economic și social. În ultimii ani, IA a devenit o prioritate pentru întreprinderi, factorii de decizie și societate. IA oferă întreprinderilor cu amănuntul și cu ridicata oportunități continue de a se dezvolta din punct de vedere operațional, de a îmbunătăți lanțurile de aprovizionare, de a contribui la luarea deciziilor, de a înțelege nevoile consumatorilor și de a îmbunătăți experiența clienților. Acestea sunt doar câteva dintre numeroasele motive pentru care atât de mulți comercianți cu amănuntul și angrosiști explorează și investesc în oportunitățile oferite de IA. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Multe aplicații de IA nu au niciun impact asupra persoanelor. IA utilizată pentru diagnosticarea medicală și pentru scanarea la raft într-un depozit pot fi tehnologii similare, care iau decizii pe baza unor seturi de date complexe – dar implică riscuri fundamental diferite și presupun garanții diferite. IA necesită o reglementare care să abordeze diferitele niveluri de risc implicate de utilizarea sistemelor de IA, garantând siguranța și încrederea consumatorilor în aceste sisteme. |
| --- | --- |

9.4.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Comerțul electronic în Europa 2020

1

(2)  https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx

2

(3)  2020.04.08 – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf

3

(4)  Viitorul muncii în Europa (mckinsey.com)

4

(5)  COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_ro.pdf (europa.eu)

5

(6)  JO C 440, 6.12.2018, p. 1.

6

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/7

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Măsuri dincolo de PIB pentru o redresare reușită și o economie a UE durabilă și rezilientă”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/02)

| Raportor: | domnul Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Petru Sorin DANDEA

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 209/2/7 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

23.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

209/2/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că este inevitabilă tranziția de la sistemul economic în care principalul motor era reprezentat de creștere, la cel în care sustenabilitatea primează. Propunerile pentru noi indicatori din acest aviz reprezintă doar un exemplu de demers în materie de instrumente de măsurare în domeniile social, economic sau de mediu, având în vedere complexitatea și provocările uriașe pe care această transformare le presupune. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE propune să fie dezvoltată o serie de indicatori pentru o mai bună informare a factorilor de decizie politică care pot promova politici de dezvoltare a economiei circulare. De exemplu, datele privind conținutul de materiale provenite din resurse naturale în anumite bunuri de folosință îndelungată, corelate cu cele privind durata medie de folosire a lor și cu rata potențială de recuperare a materialelor menționate, pot oferi o bună informare a factorilor de decizie asupra necesarului de investiții în sectorul de reciclare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul consideră că ar trebui elaborat un tablou de bord „Dincolo de PIB”, într-o formă condensată. Acesta ar putea fi ulterior integrat în tabloul de bord pentru Pactul verde european. Pentru elaborarea acestui tablou de bord s-ar putea utiliza studiul „EU Doughnut by 2030”, dezvoltat de institutul german ZOE. Tabloul de bord poate fi încorporat în procesul de guvernare european, prin evaluarea progresului și definirea de acțiuni necesare atingerii țintelorr din cadrul semestrului european. Comitetul consideră că procesul de guvernare european ar trebui să adopte o nouă perspectivă orientată către bunăstarea cetățenilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că statele membre ar trebui să prioritizeze utilizarea unora dintre indicatorii propuși de Organizația Națiunilor Unite, în funcție de specificul național, și încurajează utilizarea propunerilor formulate în rapoartele Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică privind îmbunătățirea măsurării bunăstării și prosperității. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este de acord cu opinia exprimată de partenerii sociali europeni, cu ocazia întâlnirii la nivel înalt de la Porto, conform căreia cei 14 indicatori propuși pot compune un tablou de bord complementar PIB-ului și care poate fi utilizat in proiectarea politicilor ce sprijină un model de creștere sustenabilă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investițiile într-o societate coezivă, dezvoltarea durabilă, capitalul uman și social și calitatea vieții vor fi esențiale în crearea de oportunități pentru întreprinderile moderne, în stimularea ocupării forței de muncă, a bogăției și a creșterii durabile în viitor. Prin urmare, CESE consideră că indicatorii dincolo de PIB ar trebui să devină instrumente care nu doar să monitorizeze și să măsoare, ci și să furnizeze informații cu privire la dezvoltarea politicilor, să îmbunătățească comunicarea și să încurajeze stabilirea obiectivelor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Recent Comisia Europeană a prezentat o comunicare (1) care vizează orientarea finanțării către activitățile sustenabile. CESE este de acord cu inițiativa Comisiei și consideră necesară elaborarea unui set de indicatori care să urmărească – pe de o parte – procesul de „înverzire” a finanțării, iar – pe de altă parte – să indice gradul de „înverzire” a sectoarelor economice. Acești indicatori ar oferi factorilor de decizie o mai bună orientare în proiectarea stimulului public în favoarea activităților sustenabile. De asemenea, ei pot constitui un instrument de monitorizare important pentru guvernele statelor membre. Monitorizarea este necesară pentru că viteza cu care orientăm investițiile către sectoarele sustenabile trebuie controlată. Aceasta deoarece, dacă investim prea lent, riscăm să epuizăm resursele disponibile înainte ca alternativa să existe. Această situație ar genera o explozie a prețurilor, cu efecte dramatice asupra sistemuluui economic. Dacă însă investim prea rapid, riscăm să lăsăm multe sectoare fără investiții, încetinind astfel activitatea economică care este generatoarea resurselor necesare pentru investiții. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În domeniul combaterii schimbărilor climatice CESE consideră necesară și revizuirea unor indicatori existenți, pentru a permite o mai bună monitorizare a progreselor. Există indicatori care nu surprind complet efectele negative ale unor activități economice asupra mediului. De asemenea, o serie de indicatori ar trebui adaptați, pentru a reflecta mai bine obiectivele UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Digitalizarea și înverzirea sistemului economic presupun reașezări semnificative ale diferitelor sectoare. Pentru ca aceste transformări să poată fi făcute cu costuri sociale cât mai reduse, sunt necesare politici de protejare a forței de muncă care să asigure – pe termen mediu și lung – o distribuire echitabilă a muncii necesare la nivelul populației active. De asemenea, așa cum au propus partenerii sociali europeni, CESE consideră necesară elaborarea unui set de indicatori privind negocierile colective. Negocierile colective îi protejează pe lucrători în general, dar pot asigura și promovarea politicilor necesare programelor de formare profesională care să garanteze mobilitatea necesară a lor, în contextul provocărilor generate de transformare a economiei. Iar distribuirea echitabilă a muncii disponibile la nivel de economie poate fi asigurată prin programe inteligente de organizare a timpului de muncă, care pot fi negociate de partenerii sociali. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Schimbarea semnificativă a sistemului economic nu poate fi făcută fără acceptare din partea societății în ansamblu. CESE consideră că trebuie efectuate noi anchete (de tip Eurobarometru), pentru a putea urmări percepția socială asupra schimbării modelului economic. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | De asemenea, dezvoltarea inițiativelor pentru o mai bună măsurare a bunăstării și pentru analiza impactului activităților economice asupra mediului (cum este cea a institutului de cercetare german ZOE, care a elaborat sistemul de indicatori cunoscut sub numele de „Doughnut Economics”) ar trebui sprijinită de statele membre și de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Introducere

| 2.1. | Produsul intern brut (PIB) continuă să fie principalul indicator macroeconomic utilizat la nivel global în cuantificarea activității economice. Cu toate acestea, există o opinie larg răspândită că PIB-ul nu reușește să exprime realitatea nivelului de bunăstare și dezvoltare a unei societăți, nici efectele adverse asupra mediului ale unor activități economice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Deși chiar creatorii conceptului de PIB au fost conștienți de limitările acestuia, dezbaterile „Dincolo de PIB” au prins consistență pe parcursul anilor 90. Astfel, a apărut necesitatea de a avea indicatori adecvați care să poată face față provocărilor globale ale secolului 21 (schimbări climatice, sărăcie, epuizarea resurselor, sănătate și calitatea vieții). Un pas important către găsirea celor mai adecvați indicatori pentru a măsura astfel de progrese și care pot fi cel mai bine integrați în procesul decizional și preluați în dezbatere publică a fost Conferința la nivel înalt pe tema „Dincolo de PIB” din 2007 (2), găzduită de Comisia Europeană, Parlamentul European, Clubul de la Roma, OCDE și WWF. Apoi, Comisia pentru măsurarea performanței economice și a progresului social (3), prezidată de Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen și Jean-Paul Fitoussi și raportul lor final au subliniat alte limitări ale PIB-ului (îndoieli cu privire la modul în care se măsoară productivitatea și la faptul că nu este luat în considerare capitalul uman). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ultimii ani au apărut mai multe noi priorități pentru factorii de decizie europeni, cum ar fi transformarea digitală și de mediu și o concentrare crescândă asupra considerațiilor sociale într-o gamă largă de domenii de politică. Mai mult, deși pandemia generată de COVID-19 va avea, fără îndoială, un impact profund și negativ asupra economiei europene, este important să nu uităm că alte provocări (schimbările climatice, inegalitățile în creștere și creșterea lentă a productivității) nu au dispărut. Investițiile într-o societate coezivă, dezvoltarea durabilă, capitalul uman și social și calitatea vieții vor fi esențiale în crearea de oportunități pentru întreprinderile moderne, în stimularea ocupării forței de muncă, a bogăției și a creșterii durabile în viitor. Prin urmare, indicatorii dincolo de PIB ar trebui să devină instrumente care nu doar să monitorizeze și să măsoare, ci și să furnizeze informații cu privire la dezvoltarea politicilor, să îmbunătățească comunicarea și să încurajeze stabilirea obiectivelor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prin acest aviz din proprie inițiativă, CESE dorește să aducă o contribuție valoroasă la determinarea indicatorilor de bunăstare și dezvoltare care ar trebui luați în considerare pentru a completa indicatorii economici clasici. Avizul evidențiază, de asemenea, nevoi nesatisfăcute de date și conturează modalități de integrare mai bună a acestor indicatori în procesul de elaborare a politicilor la nivel european și național, pentru a permite UE să iasă mai puternică din criza actuală și cu o rezistență îmbunătățită la șocurile viitoare. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cu siguranță, nevoia dezvoltării unor indicatori care să permită elaborarea și implementarea de politici ce vizează dezvoltarea unui model global de economie sustenabilă, capabil să asigure bunăstare pentru toți locuitorii planetei Pământ, nu a fost nicicând mai acută. Iar actualul model economic bazat pe creștere continuă, ca factor principal al stabilității sistemului, nu mai poate fi susținut de o planetă cu resurse limitate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia Europeană a publicat in iunie un document de discuție (4) în care semnalează din nou necesitatea elaborării unor indicatori complementari PIB-ului, care să permită o mai bună monitorizare a procesului de transformare a societății și economiei prin implementarea politicilor de promovare a Pactului verde european (European Green Deal). Documentul prezintă și eforturile făcute în ultimii ani de unele state care încearcă să dezvolte instrumente complementare de monitorizare a bunăstării și a impactului activităților economice asupra mediului. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | La nivel global există o serie de inițiative care urmăresc dezvoltarea de indicatori care – pe de o parte – să permită politicienilor să elaboreze și să implementeze politici în favoarea promovării sustenabilității și – pe de altă parte – să permită o mai bună informare asupra procesului de transformare a modelului economic. O astfel de inițiativă remarcabilă este studiul „EU Doughnut by 2030” (5) care a dezvoltat un concept nou de prezentare a unei sinteze politice a tablourilor de bord existente și a selectat 30 de indicatori pentru o mai mare eficacitate în conceperea politicilor, dar și o mai bună înțelegere la nivelul opiniei publice a nevoilor de transformare a sistemului economic. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Comentarii generale și specifice

| 3.1. | Dezbaterea „Dincolo de PIB” a determinat reacții importante din partea instituțiilor, cercetătorilor și politicienilor. Astfel, la nivelul OCDE, al ONU, al Comisiei Europene sau al Eurostat au fost propuneri de indicatori care să măsoare mai bine bunăstarea și prosperitatea la nivel individual, comunitar sau național. În 2015, ONU a aprobat Obiectivele de Dezvoltare Durabilă, pentru care a stabilit 169 de ținte și 200 de indicatori. În 2018, Grupul de experți la nivel înalt al OCDE a elaborat două rapoarte (6) care recomandă o mai bună măsurare a bunăstării, prin îmbunătățirea unor indicatori existenți sau prin introducerea altora noi. CESE consideră că statele membre ar trebui să prioritizeze utilizarea unora dintre indicatorii propuși de ONU, în funcție de specificul național, și încurajează utilizarea propunerilor formulate în rapoartele OCDE privind îmbunătățirea măsurării bunăstării și prosperității. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Recent, partenerii sociali europeni Bussiness Europe, Confederația Europeană a Sindicatelor (CES), Centrul european al angajatorilor și întreprinderilor care oferă servicii publice și servicii de interes general (SGI Europe) și UEAPME au semnat un document comun (7) care recomandă un set de indicatori complementari pentru PIB în domeniile social, economic și de mediu. CESE este de acord cu opinia exprimată de partenerii sociali europeni, conform căreia cei 14 indicatori propuși pot compune un tablou de bord complementar PIB-ului și care poate fi utilizat in proiectarea politicilor ce sprijină un model de creștere sustenabilă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În cadrul dezbaterii „Dincolo de PIB” la nivel european, CESE s-a implicat din anul 2011. Astfel au fost elaborate o serie de avize (8) care au propus noi indicatori de măsurare a bunăstării și prosperității, precum și anchete care să determine mai bine ce anume îi face pe cetățenii europeni să aibă sentimentul unei vieți bune și pline de sens.CESE consideră necesară elaborarea de noi indicatori pentru măsurarea rezilienței economice, în termenii capacității de adaptare și transformare, dar și luarea în considerare a principiului „să nu lăsăm pe nimeni în urmă”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pentru a fi siguri că vom lăsa generațiilor viitoare o planetă cel puțin la fel de bună ca cea din prezent, trebuie să regândim modelul economic bazat pe o exploatare fără control a resurselor naturale. Este adevărat că economia circulară se află pe un trend crescător și că ea asigură o utilizare mai rațională a resurselor naturale. De aceea, CESE propune să fie dezvoltată o serie de indicatori pentru o mai bună informare a factorilor de decizie politică care pot promova politici de dezvoltare a acestui sector. De exemplu, conținutul de materiale provenite din resurse naturale în anumite bunuri de folosință îndelungată, corelat cu durata medie de folosire a acestora și cu rata potențială de recuperare a materialelor menționate, poate oferi o bună informare a factorilor de decizie asupra necesarului de investiții în sectorul de reciclare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Comitetul consideră că, ar trebui elaborat un tablou de bord „Dincolo de PIB”, într-o formă condesată. Acesta ar putea fi ulterior integrat în tabloul de bord pentru Pactul verde european. Pentru elaborarea acestui tablou de bord s-ar putea utiliza studiul „EU Doughnut by 2030”, elaborat de institutul german ZOE. Tabloul de bord poate fi încorporat în procesul de guvernare european prin evaluarea progresului și definirea de acțiuni necesare atingerii țintelorr din cadrul semestrului european. Comitetul consideră că procesul de guvernare european ar trebui să adopte o nouă perspectivă orientată către bunăstarea cetățenilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE recomandă Comisiei și statelor membre să definească țintele pentru fiecare dintre indicatori. Aceasta ar permite utilizarea conceptului „distanța până la țintă”, pentru o mai bună monitorizare a progresului și o mai bună înțelegere. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Uniunea Europeană și-a fixat un obiectiv ambițios în privința schimbărilor climatice, dorind să devină neutră din punct de vedere al emisiilor de carbon în atmosferă până în anul 2050. Aceasta însemnă și că investițiile trebuie reorientate către activități economice fără impact asupra mediului. Recent Comisia Europeană a prezentat o comunicare (9) ce vizează orientarea finanțării către activitățile sustenabile. CESE este de acord cu inițiativa Comisiei și consideră necesară elaborarea unui set de indicatori care să urmărească – pe de o parte – procesul de „înverzire” a finanțării și – pe de altă parte – să indice gradul de „înverzire” a sectoarelor economice. Acești indicatori ar oferi factorilor de decizie o mai bună orientare în proiectarea stimulului public în favoarea activităților sustenabile. De asemenea, ei pot constitui un instrument de monitorizare important pentru guvernele statelor membre. Monitorizarea este necesară pentru că viteza cu care orientăm investițiile către sectoarele sustenabile trebuie controlată. Aceasta deoarece, dacă investim prea lent, riscăm să epuizăm resursele disponibile înainte ca alternativa să existe. Această situație ar genera o explozie a prețurilor, cu efecte dramatice asupra sistemuluui economic. Dacă însă investim prea rapid, riscăm să lăsăm multe sectoare fără investiții, încetinind astfel activitatea economică care este generatoarea resurselor necesare pentru investiții. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În domeniul combaterii schimbărilor climatice CESE consideră necesară și revizuirea unor indicatori existenți, pentru a permite o mai bună monitorizare a progreselor. Un exemplu în acest sens este indicatorul privind emisiile de gaze cu efect de seră. Indicatorul elaborat de Eurostat nu include emisiile unor sectoare, cum ar fi cele ale transportului aerian. De asemenea, o serie de indicatori ar trebui adaptați, pentru a reflecta mai bine obiectivele UE. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Digitalizarea și înverzirea sistemului economic presupune reașezări semnificative ale diferitelor sectoare, atât din punct de vedere al aportului lor la realizarea PIB-ului, cât și din punct de vedere al ocupării forței de muncă. Pentru ca aceste transformări să poată fi făcute cu costuri sociale cât mai reduse, sunt necesare politici de protejare a forței de muncă care să asigure – pe termen mediu și lung – o distribuire echitabilă a muncii necesare la nivelul populației active. De asemenea, așa cum au propus partenerii sociali europeni, CESE consideră necesară elaborarea unui set de indicatori privind negocierile colective. Negocierile colective îi protejează pe lucrători în general, dar pot asigura și promovarea politicilor necesare programelor de formare profesională care să garanteze mobilitatea necesară a lor, în contextul provocărilor generate de transformare a economiei. Iar distribuirea echitabilă a muncii disponibile la nivel de economie poate fi asigurată prin programe inteligente de organizare a timpului de muncă, care pot fi negociate de partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Schimbarea semnificativă a sistemului economic nu poate fi făcută fără acceptare din partea societății în ansamblu. De aceea, de-a lungul acestui proces dificil, pe lîngă indicatorii statistici, factorii de decizie politică au nevoie și de anchete și cercetări statistice care să permită monitorizarea nivelului de înțelegere și acceptare a schimbărilor la nivel de societate. CESE consideră că trebuie efectuate noi anchete (de tip Eurobarometru), pentru a putea urmări percepția socială asupra schimbării modelului economic. De asemenea, dezvoltarea inițiativelor pentru o mai bună măsurare a bunăstării și pentru analiza impactului activităților economice asupra mediului (cum este institutul de cercetare german ZOE, care a elaborat sistemul de indicatori prezentat în studiul „EU Doughnut by 2030”) (10) ar trebui sprijinită de statele membre și Comisia Europeană. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE consideră că este inevitabilă tranziția de la sistemul economic în care principalul motor era reprezentat de creștere, la cel în care sustenabilitatea primează. Cu siguranță, propunerile pentru noi indicatori din acest aviz reprezintă doar un exemplu de demers în materie de instrumente de măsurare în domeniile social, economic sau de mediu, având în vedere complexitatea și provocările uriașe pe care această transformare le presupune. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 188 final, Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare. Orientarea finanțării către Pactul verde european (JO C 517, 22.12.2021, p. 72).

1

Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare. Orientarea finanțării către Pactul verde european

(2)  Note de sinteză ale Conferinței „Dincolo de PIB”: https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf

2

(3)  Raportul Comisiei pentru măsurarea performanței economice și a progresului social: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_en

4

(5)  https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030

5

(6)  OCDE (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance („Dincolo de PIB: Măsurarea aspectelor relevante pentru performanța economică și socială”), OECD Publishing, Paris – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en

6

Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance

OCDE (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, OECD Publishing, Paris – https://doi.org/10.1787/9789264307278-en

For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP

(7)  https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf

7

(8)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dincolo de PIB – implicarea societății civile în alegerea indicatorilor complementari” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 181, 21.6.2012, p. 14).

8

Dincolo de PIB – implicarea societății civile în alegerea indicatorilor complementari

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creștere și locuri de muncă – Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE [COM(2010) 367 final] (JO C 107, 6.4.2011, p. 7).

Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creștere și locuri de muncă – Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dincolo de PIB – indicatori ai dezvoltării durabile” (JO C 100, 30.4.2009, p. 53).

Dincolo de PIB – indicatori ai dezvoltării durabile

(9)  COM(2021) 188 final, Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare. Orientarea finanțării către Pactul verde european (JO C 517, 22.12.2021, p. 72).

9

Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare. Orientarea finanțării către Pactul verde european

(10)  Raportul institutului ZOE: A Compass towards 2030 (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/).

10

A Compass towards 2030

---

ANEXĂ

Image 1

O primă analiză a studiului „EU Doughnut by 2030”.

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/13

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/03)

| Raportor: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Raportor:

Krister ANDERSSON

| Decizia Adunării plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| | Rezoluție |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 223/4/11 |

Decizia Adunării plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Rezoluție

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

23.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

223/4/11

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că răspunsul sectorului privat la planul de redresare și la Next Generation EU va fi esențial pentru dezvoltarea și realizarea efectivă a unei economii mai ecologice și digitalizate. Prin urmare, politicile publice trebuie să ofere stimulentele adecvate. Politicile economice, în special politicile fiscale și cele care au un impact asupra guvernanței corporative, trebuie să asigure un proces decizional eficient și o alocare eficientă a resurselor, contribuind la realizarea obiectivelor sociale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că, pentru a putea ajunge la o economie ecologică și digitalizată sustenabilă, trebuie abordată problema denaturării modului în care este tratată finanțarea prin îndatorare în raport cu finanțarea prin capitaluri proprii în cadrul impozitării. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE îndeamnă statele membre ca sistemele lor fiscale să devină mai neutre în raport cu finanțarea prin îndatorare și prin capitaluri proprii. Aceasta ar încuraja diversificarea surselor de finanțare și ar spori reziliența economiei europene. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută inițiativele Comisiei Europene de a prezenta, până în primul trimestru din 2022, măsuri de contracarare a favorizării îndatorării în raport cu capitalul propriu în sistemele de impozitare a societăților comerciale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că, pentru noile întreprinderi și pentru investitorii care caută oportunități de investiții mai ecologice și digitalizate, este esențial să existe o piață de capital funcțională. Prin urmare, CESE solicită măsuri suplimentare pentru a finaliza uniunea piețelor de capital (UPC). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investițiile în tehnologii noi, ecologice sunt percepute ca fiind foarte riscante, motiv pentru care se recurge adesea la finanțarea prin capitaluri proprii. Dividendele contribuie la creșterea lichidității pe piață, inclusiv în măsura în care pot fi percepute ca fiind concepute pe termen prea scurt, și reprezintă o sursă importantă de finanțare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că piețele de capital și fondurile private pot juca un rol crucial în încurajarea întreprinderilor să treacă la o economie sustenabilă, mai ecologică și digitalizată. Orice acțiune politică a legiuitorului european privind impozitarea, dreptul societăților comerciale și guvernanța corporativă ar trebui să consolideze acest rol. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE observă că, sub influența directivelor și regulamentelor europene, dreptul național al societăților comerciale face parte integrantă din sistemul judiciar al fiecărui stat membru, atribuind drepturi și responsabilități nivelurilor corespunzătoare ale structurii juridice. Normele trebuie să fie specifice fiecărei țări în ceea ce privește componența consiliilor de administrație, lăsând proprietarilor posibilitatea de a decide. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE încurajează Comisia Europeană să întreprindă inițiative concrete pentru a institui taxe pe carbon similare în statele membre, cu scopul de a armoniza eforturile de realizare a unei reduceri eficace a nivelurilor de CO2. Un rezultat ideal ar trebui să fie crearea de condiții uniforme la nivelul pieței unice a UE în raport cu emisiile/reducerile ce urmează a fi impozitate, precum și metodele și cotele de impozitare specifice pentru un impact egal asupra nivelului de CO2 din atmosferă. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE reiterează că statele membre ar trebui să adopte, în special, o politică simetrică și cuprinzătoare privind taxa de mediu, care să abordeze impactul CO2 asupra încălzirii globale. Trebuie introduse taxe cu rate atât pozitive, cât și negative. Veniturile obținute din taxele pe CO2 ar trebui folosite pentru a finanța stimulente pentru tehnicile de reducere a CO2 aplicate la nivel local, regional și național. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE observă că, deși vânzarea de produse forestiere este taxată ca venit al proprietarului, ar trebui recunoscut că plantarea copacilor și extinderea pădurilor reduc CO2 din atmosferă și, ca atare, într-o abordare fiscală simetrică în raport cu încălzirea globală, astfel de acțiuni ar trebui să fie încurajate printr-o taxă negativă pe CO2. Aceasta ar constitui o măsură importantă pentru atingerea obiectivelor climatice. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE subliniază necesitatea unui acord universal privind pachetul fiscal OCDE/G20 și a unei puneri în aplicare coordonate la nivel mondial a acestui pachet. Pentru a stimula digitalizarea economiei europene, este important ca normele unilaterale din Europa să nu împiedice adaptarea ulterioară a noilor modele de afaceri. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Introducere

| 2.1. | Pentru economia europeană, pandemia de COVID-19 a însemnat atât un șoc din perspectiva ofertei, perturbând lanțurile de aprovizionare, cât și un șoc al cererii, din cauza scăderii cererii din partea consumatorilor. Prin urmare, investițiile realizate de întreprinderile europene au scăzut substanțial în timpul pandemiei, în timp ce valoarea totală a depozitelor bancare a crescut. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu toate acestea, redresarea este o realitate și câștigă tot mai mult teren. Pentru a remodela economia europeană în funcție de obiectivele stabilite de Comisie pentru a realiza o economie mai durabilă, mai ecologică și digitalizată, investițiile trebuie să sprijine țintele de mediu, în timp ce digitalizarea contribuie la creșterea productivității, ținând seama de transformarea pieței forței de muncă. Atât inițiativele private, cât și cele publice sunt necesare pentru a îndeplini obiectivele ecologice, economice și sociale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mulțumită bugetului pe termen lung al UE, cuprinzând planul de redresare și instrumentul NextGenerationEU, va fi implementat cel mai mare pachet de măsuri publice de stimulare care a fost finanțat vreodată în Europa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Răspunsul sectorului privat va fi esențial pentru dezvoltarea și realizarea efectivă a unei economii mai ecologice și digitalizate. Prin urmare, politicile publice trebuie să ofere stimulentele adecvate. Politicile economice, în special politicile fiscale și cele care au un impact asupra guvernanței corporative, trebuie să asigure un proces decizional eficient și alocarea eficientă a resurselor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | În ceea ce privește fondurile alocate statelor membre ca răspuns la pandemia de COVID-19, trebuie stabiliți indicatori-cheie pentru a înțelege modul în care sunt cheltuiți banii investiți în fiecare stat membru (1). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.5. | Contextul fiscal internațional înregistrează cele mai mari schimbări din ultimii 100 de ani. Profitul impozabil al unora dintre cele mai mari întreprinderi va fi transferat din țara de reședință în țara în care au loc vânzările și în care sunt furnizate bunurile și serviciile. În plus, în Cadrul incluziv al OCDE, 136 de țări au convenit asupra unei rate minime efective a impozitului pe profit de 15 %. O altă modificare importantă constă în faptul că în Europa, TVA urmează să fie percepută pe baza principiului impozitării la destinație. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Importanța unor stimulente adecvate

| 3.1. | Pentru a atinge obiectivele de mediu, întreprinderile, gospodăriile și investitorii trebuie să fie stimulați corespunzător, prin prețuri care țin seama de penurie și de externalități. Politicile economice care stabilesc obiective economice sau sociale ar trebui să se reflecte în prețurile cu care se confruntă pe piață investitorii privați și publici. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, sistemele de impozitare a societăților tratează finanțarea prin îndatorare mai favorabil decât finanțarea prin capitaluri proprii, în sensul că plățile de dobânzi sunt deductibile fiscal, dar nu și costul finanțării prin capitaluri proprii. Acest lucru duce la creșterea efectului de pârghie (nivelurile datoriei) și, prin urmare, la o mai mare vulnerabilitate a firmelor în perioade de turbulență economică. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru a asigura o economie ecologică și digitalizată sustenabilă, trebuie abordată denaturarea modului în care este tratată finanțarea prin îndatorare în raport cu finanțarea prin capitaluri proprii. Dividendele, care fac obiectul unei duble impozitări (mai întâi la nivelul întreprinderilor și apoi la nivelul acționarilor), sunt importante nu numai ca venit pentru pensionari și pentru finanțarea instituțiilor de cercetare, ci, în special, ca sursă de finanțare pentru investițiile de tip greenfield. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Investițiile în proiecte de investiții noi, mai ecologice, sunt asociate cu un nivel ridicat de risc. Prin urmare, finanțarea prin capitaluri proprii este sursa preferată de finanțare. Un aspect-cheie pentru consolidarea participării sectorului privat la investițiile ecologice și digitale este eliminarea obstacolelor din calea surselor de noi capitaluri de investiții. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pentru firmele noi și pentru investitorii în căutare de oportunități pentru investiții mai ecologice și digitalizate, este esențial să existe o piață de capital funcțională.- Pentru un rezultat pozitiv, disponibilitatea capitalului este crucială, iar dividendele contribuie la creșterea lichidității pe piață. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sustenabilitatea este deja un factor de concurență, condiționat de piață și esențial pentru capacitatea întreprinderilor de a atrage clienți, angajați și investitori. Pentru ca întreprinderea să supraviețuiască pe termen lung, trebuie acordată atenție sustenabilității.- Instrumentele normative trebuie concepute astfel încât să sprijine urmărirea acestor obiective în acord cu principiile de bază ale funcționării întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Deși nu ar trebui să existe interferențe cu politicile în materie de dividende sau o influență nejustificată asupra componenței consiliilor de administrație sau a respectării răspunderii directorilor față de o societate, sunt necesare stimulente adecvate pentru o economie mai ecologică. Guvernanța unei întreprinderi trebuie să țină seama de responsabilitatea socială a întreprinderilor, de directivele europene relevante și de Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Încălzirea globală este o preocupare pentru noi toți, iar întreprinderile ar trebui să plătească prețul de piață adecvat pentru emisii și să reducă emisiile de CO2 în atmosferă. Aceasta înseamnă nu doar taxarea emisiilor de CO2, ci și subvenționarea acelor activități care reduc CO2 în atmosferă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Un alt domeniu important pentru a realiza obiectivele unei economii mai ecologice și digitalizate este impozitarea întreprinderilor care devin tot mai digitalizate. Este necesară o soluție consensuală la nivel global, preconizându-se că un acord cuprinzător va fi finalizat înainte de sfârșitul anului. Impozitarea serviciilor digitale nu ar trebui să dăuneze inovării sau să descurajeze investițiile în tehnologii digitale. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților

| 4.1. | Favorizarea îndatorării în cadrul sistemelor de impozitare a societăților afectează atât costurile socioeconomice, cât și efectul de pârghie al întreprinderilor și guvernanța corporativă. Dependența excesivă de finanțarea prin îndatorare poate submina realizarea obiectivelor Comisiei Europene, dat fiind că întreprinderile devin vulnerabile din punct de vedere financiar, iar posibilitatea de a întreprinde proiecte noi și riscante de investiții ecologice va fi afectată în mod negativ. Capacitatea de a plăti dividende, astfel încât investitorii să poată decide dacă să investească în noi proiecte, va fi limitată. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Conform normelor fiscale actuale, dobânda plătită pentru împrumuturi se deduce din baza de impozitare, în timp ce acest lucru nu se întâmplă în cazul plăților de capital propriu. Plățile de capital constau în două părți: plăți de dividende și câștiguri de capital. Aceste norme naționale fac ca finanțarea prin îndatorare să fie în mod clar mai avantajoasă decât finanțarea prin capital propriu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | O deducere specifică menită să acorde întreprinderilor un tratament fiscal pentru investițiile finanțate prin capitaluri proprii mai asemănător cu cel de care beneficiază în prezent pentru investițiile finanțate prin îndatorare ar putea reduce vulnerabilitatea întreprinderilor și ar putea fi un mijloc util de promovare a investițiilor durabile, mai ecologice și digitale. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Trebuie remarcat că, dacă ratele legale ale impozitului pe profit cresc, pentru întreprinderi va fi mai avantajos din punct de vedere economic să facă investiții pe bază de împrumuturi, ceea ce le va încuraja să se axeze pe finanțarea prin îndatorare și mai mult decât înainte. Creșterea ratei inflației și a ratelor dobânzilor ar avea un efect similar, crescând motivația de a investi pe bază de împrumuturi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE îndeamnă statele membre ca sistemele lor fiscale să devină mai neutre în raport cu finanțarea prin îndatorare și prin capitaluri proprii. Aceasta ar încuraja diversificarea surselor de finanțare și ar spori reziliența economiei europene. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În propunerea de directivă revizuită din 2016 privind o bază fiscală consolidată comună a societăților, a fost introdusă o deducere pentru cheltuielile de creștere economică și investiții (DCI), pentru a reduce favorizarea îndatorării și a promova investițiile în cercetare și dezvoltare. Această deducere ar consta în posibilitatea de a recupera din baza de impozitare, în anumite condiții, creșterea de capital (2). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Comisia Europeană a anunțat că un proiect de directivă ce combate favorizarea îndatorării în detrimentul capitalului propriu va fi prezentat în primul trimestru din 2022 (3). CESE așteaptă cu interes să analizeze o propunere detaliată și să formuleze observații pe marginea sa. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Guvernanța corporativă în dreptul societăților comerciale

| 5.1. | Pe lângă fiscalitate, unele reglementări pot spori sau reduce efectul anumitor stimulente create cu ajutorul altor instrumente. Reglementările directe în materie de proprietate și capacitatea de a utiliza fondurile așa cum doresc investitorii și consiliile de administrație ar putea crea dificultăți în îndeplinirea unora dintre obiectivele avute în vedere. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Este important ca o economie funcțională să aibă norme și reglementări adecvate care să influențeze funcționarea întreprinderilor și piețelor. Dacă mijloacele sunt utilizate în interes personal, și nu într-un mod care crește valoarea întreprinderii, acționarii ar trebui să-i poată trage la răspundere pe managerii întreprinderii (4). O serie de norme reglementează comportamentul acceptabil al întreprinderilor în ce privește combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a spălării banilor (5), precum și acorduri ample privind codurile de piață referitoare la comportamentul întreprinderilor în statele membre. După cum s-a anunțat în Pactul verde european și în Comunicarea Comisiei privind planul de redresare după COVID-19, este important ca sustenabilitatea să fie integrată în cadrul de guvernanță corporativă. Comisia a publicat o consultare publică menită să colecteze opiniile părților interesate cu privire la o posibilă inițiativă privind guvernanța corporativă durabilă (6). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE împărtășește viziunea unei economii europene mai ecologice și mai digitalizate în viitor, în care să existe echitate, creștere și o impozitare eficace, creându-se astfel un mediu favorabil investițiilor și creșterii generatoare de locuri de muncă. Pentru a redirecționa fluxurile de investiții, este esențială disponibilitatea capitalului pentru noua economie ecologică. Disponibilitatea fondurilor care pot fi investite, alături de certitudinea în ceea ce privește normele și respectarea statului de drept, sunt factori importanți pentru o tranziție reușită a economiei europene. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE împărtășește opinia Comisiei că întreprinderile ar trebui să contribuie la realizarea unei economii mai ecologice, sustenabile și digitalizate, axându-se astfel pe obiective pe termen lung și pe o distribuție echitabilă între țări și cetățeni. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE este ferm convins că acționarii ar trebui să aibă controlul final asupra activităților întreprinderii și responsabilitatea pentru aceste activități. Proprietarii unei societăți ar trebui să poată fi trași la răspundere. Sistemul actual al codurilor de guvernanță corporativă și al dreptului societăților comerciale din statele membre se raportează într-adevăr la acționari, care sunt proprietarii societății și care, în ultimă instanță, exercită controlul asupra strategiilor și priorităților societății, numind consiliul de administrație al societății. Această responsabilitate înseamnă că acționarii sunt răspunzători pentru finanțele și conduita întreprinderii și că ei ar trebui să piardă capital, dacă întreprinderea înregistrează pierderi. Acest principiu de bază bine stabilit nu ar trebui modificat sau pus în discuție. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Întreprinderile trebuie să țină seama, desigur, de obiectivele pe termen lung și de externalitățile sociale pozitive, atât în operațiunile lor zilnice, cât și în deciziile lor de investiții. Acest lucru este impus tot mai mult de standardele pieței, de normele sectoriale care reglementează producția și de investitorii din întreaga lume, care solicită adesea întreprinderilor respectarea unor standarde de mediu, sociale și de guvernanță (MSG) (7). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sub influența directivelor și regulamentelor europene, dreptul național al societăților comerciale face parte integrantă din sistemul judiciar al fiecărui stat membru, atribuind drepturi și responsabilități nivelurilor corespunzătoare ale structurii juridice. Normele trebuie să fie specifice fiecărei țări, inclusiv în ceea ce privește componența consiliilor de administrație. Guvernanța și recomandările UE ar trebui să asigure o concurență loială și valori echitabile în ceea ce privește conduita unei întreprinderi. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Pentru a facilita rolul pe care fondurile private trebuie să-l îndeplinească în raport cu prioritățile Comisiei, capitalul nu trebuie să fie blocat în întreprinderi, iar fondurile trebuie să poată fi investite cu ușurință în sectoare-cheie definite la nivelul UE. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | O piață de capital funcțională în UE este esențială în special pentru a atrage noi investiții. Prin urmare, CESE solicită măsuri suplimentare în direcția finalizării uniunii piețelor de capital (UPC) (8). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Lichiditatea pieței de capital este importantă pentru investițiile ce trebuie realizate. Plățile de dividende, inclusiv când pot fi percepute ca fiind pe termen prea scurt, alimentează rezerva de fonduri disponibile pentru noi investiții în sectoarele ecologic și digital (9). Ca atare, ele sunt esențiale pentru buna funcționare a pieței de capital atunci când sunt investite – fie în noi întreprinderi, fie în întreprinderea care plătește dividendele. În cazul în care dividendele sunt plătite investitorului, acesta poate alege întotdeauna să le reinvestească în societatea existentă sau într-o altă societate. Cu toate acestea, în cazul în care beneficiile nu sunt distribuite, investitorul trebuie să lichideze acțiunile, ca singură modalitate de a investi în noi întreprinderi. Dacă capitalul reținut crește ca valoare, acesta poate fi un aspect pozitiv pentru întreprinderile sau investitorii existenți, dar el nu va pune la dispoziție noi fonduri pentru noi întreprinderi sau investiții de tip greenfield. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Plata dividendelor oferă investitorilor posibilitatea de a-și ameliora în permanență strategia de investiții, contribuind la proiecte ecologice, sustenabile, etice și digitale. Acest lucru s-a întâmplat deja în multe cazuri pe piețele de capital și în domeniul capitalului privat (cum ar fi, de exemplu, investițiile în producția de baterii pentru automobile electrice sau în producția de oțel fără emisii de carbon). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Noilor întreprinderi ar trebui să li se permită pe deplin să se dezvolte și să solicite finanțare din dividendele plătite acționarilor vechilor întreprinderi existente, permițând astfel o nouă alocare a capitalului, în conformitate cu prioritățile Comisiei. Ar putea fi avute în vedere stimulente fiscale pentru investițiile noi, ecologice. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | CESE consideră că piețele de capital și fondurile private pot juca un rol crucial în încurajarea întreprinderilor să treacă la o economie sustenabilă, mai ecologică și digitalizată. Orice acțiune politică a legiuitorului european privind dreptul societăților comerciale și guvernanța corporativă ar trebui să consolideze acest rol. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Stimulente pentru reducerea CO2

| 6.1. | Pentru a sprijini transformarea economiei europene și a atinge obiectivele climatice, ar trebui să se recurgă la fiscalitate (10). Este important ca întreprinderile și gospodăriile să beneficieze de aceleași stimulente, astfel încât reducerea emisiilor de CO2 în atmosferă să fie posibilă la un cost cât mai scăzut. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE încurajează Comisia Europeană să întreprindă inițiative concrete pentru a institui taxe pe carbon similare în statele membre, cu scopul de a armoniza eforturile de realizare a unei reduceri eficace a nivelurilor de CO2. Un rezultat ideal ar trebui să fie crearea de condiții uniforme la nivelul pieței unice a UE în raport cu emisiile/reducerile ce urmează a fi impozitate, precum și metodele și cotele de impozitare specifice pentru un impact egal asupra nivelului de CO2 din atmosferă. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Statele membre ar trebui să adopte, în special, o politică simetrică și cuprinzătoare privind taxa de mediu, care să abordeze efectul CO2 asupra încălzirii globale. Trebuie introduse taxe cu rate atât pozitive, cât și negative. Veniturile obținute din taxele pe CO2 ar trebui folosite pentru a finanța stimulente pentru tehnicile de reducere a CO2 aplicate la nivel local, regional și național. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Deși vânzarea de produse forestiere este impozitată la nivelul venitului proprietarului, ar trebui recunoscut că plantarea copacilor și amenajarea de păduri reduc CO2 din atmosferă și, prin urmare, într-o abordare fiscală simetrică a încălzirii globale, astfel de acțiuni ar trebui să fie încurajate printr-o taxă negativă pe CO2. Aceasta ar constitui o măsură importantă pentru atingerea obiectivelor climatice. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Un rezultat ideal ar trebui să fie crearea de condiții uniforme la nivel mondial în ce privește emisiile/reducerile ce urmează a fi impozitate, precum și metodele și cotele de impozitare specifice pentru un impact egal asupra nivelului de CO2 din atmosferă. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Trebuie evitată descurajarea digitalizării

| 7.1. | Dată fiind utilizarea datelor și a noilor modele de afaceri, a devenit necesar să se revizuiască la nivel internațional principiile care determină repartizarea între țări a veniturilor fiscale. Este important să se ajungă la un consens global și să se pună în aplicare acest consens (11). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pachetul fiscal include o propunere privind un impozit minim efectiv pe profit de 15 %. Acordul OCDE/G20 vizează limitarea concurenței fiscale, în special din partea țărilor cu rate de impozitare situate sub prag, și prevede că „Convenția multilaterală va impune tuturor părților să elimine toate impozitele pe servicii digitale și alte măsuri similare relevante la adresa tuturor întreprinderilor, și să se angajeze să nu introducă astfel de măsuri în viitor. O definiție detaliată a ceea ce constituie măsuri similare relevante va fi finalizată în cadrul adoptării Convenției multilaterale și a expunerii sale de motive” (12). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | CESE consideră că este important să se introducă norme adecvate, care să promoveze o și mai mare digitalizare a economiei europene, astfel încât să se poată realiza obiectivul unei economii mai ecologice și digitalizate. |
| --- | --- |

7.3.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Pentru a fi eficace, fondurile trebuie colectate într-un mod eficient sub raportul costurilor și trebuie cheltuite corespunzător în statele membre, contribuind la realizarea unei investiții care nu ar fi fost realizată fără transfer de resurse.

1

(2)  O sumă egală cu randamentul definit al creșterilor capitalurilor proprii DCI ar putea fi dedusă din baza impozabilă. Randamentul definit este egal cu randamentul obligațiunilor guvernamentale de referință pe 10 ani din zona euro în luna decembrie a anului anterior anului fiscal relevant, majorat cu o primă de risc de două puncte procentuale. A se vedea Directiva Consiliului privind o bază fiscală comună a societăților, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

2

(3)  Indemnizație pentru reducerea tendinței de favorizare a îndatorării (DEBRA), Comunicarea „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI”, COM(2021) 251 final.

3

(4)  Trebuie interzisă utilizarea fondurilor întreprinderii de către administratori pentru cheltuieli de lux care nu au legătură cu obiectivele de afaceri.

4

(5)  A se vedea Avizul CESE pe tema„Combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a paradisurilor fiscale” (JO C 429, 11.12.2020, p. 6).

5

„Combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a paradisurilor fiscale”

(6)  Consultare privind guvernanța corporativă durabilă, desfășurată în perioada 26 octombrie 2020 – 8 februarie 2021.

6

(7)  Criteriile MSG se referă la factorii de mediu, sociali și de guvernanță corporativă care sunt luați în considerare atunci când se investește într-o întreprindere. Deși sunt cunoscute de mai multe decenii, ele au devenit abia în ultimii ani o referință pentru investițiile responsabile din punct de vedere social.

7

(8)  A se vedea Avizul CESE pe tema „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

8

„O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)”

(9)  Numeroși cercetători au analizat eventuala prezență a unei viziuni pe termen scurt în politica privind dividendele; a se vedea, de exemplu, Martin Carlsson-Wall et al.:Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data (Guvernanța corporativă și viziunea pe termen scurt: Analiză aprofundată a datelor privind situația din Suedia), (2021), Stockholm School of Economics. Din constatările lor empirice, bazate pe date privind perioada 2000-2019 pentru 786 de întreprinderi individuale și 7 389 de întreprinderi/ani, nu rezultă indicii concrete ale unei viziuni financiare pe termen scurt.

9

Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data

Guvernanța corporativă și viziunea pe termen scurt: Analiză aprofundată a datelor privind situația din Suedia

(10)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Mecanisme fiscale de reducere a emisiilor de CO2” (JO C 364, 28.10.2020, p. 21).

10

„Mecanisme fiscale de reducere a emisiilor de CO2

(11)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (ECO/558).

11

„Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI”

(12)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 8 octombrie 2021, p. 7.

12

OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/19

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Voluntarii – cetățeni care construiesc viitorul Europei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/04)

| Raportor: | Krzysztof PATER |
| --- | --- |

Raportor:

Krzysztof PATER

| Decizia Adunării plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 24.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 214/3/4 |

Decizia Adunării plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

24.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

214/3/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE remarcă faptul că, în cadrul dezbaterii privind viitorul Europei, responsabilii de elaborarea politicilor trebuie să fie conștienți de faptul că viitorul Europei nu va fi modelat doar de politicieni și de instituții, inclusiv de organizațiile societății civile, ci, mai ales, de milioane de cetățeni – voluntari care investesc timp și energie în fiecare zi, acționând în mod solidar pentru binele comun, atât în cadrul, cât și în afara organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Voluntariatul implică milioane de cetățeni din Uniunea Europeană, care acționează din solidaritate față de alții, în mod individual sau în cadrul unor structuri organizate (atât informale, cât și formale). Această mișcare necesită un sprijin sistematic și atent, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, întrucât impactul său asupra dezvoltării sociale este de multe ori mai mare decât costul potențial. CESE ar dori să vadă, în anii următori, schimbări calitative pozitive în ceea ce privește acest sprijin, care să reflecte mai bine valoarea voluntarilor pentru viitorul Europei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită Comisiei Europene să facă demersuri pentru a declara anul 2025 Anul european al voluntarilor, considerând că acest lucru ar fi:






  — | un mod de a aduce un omagiu milioanelor de voluntari care și-au demonstrat rolul social semnificativ, în special în ultimele luni, prin activitatea de combatere a efectelor pandemiei; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

un mod de a aduce un omagiu milioanelor de voluntari care și-au demonstrat rolul social semnificativ, în special în ultimele luni, prin activitatea de combatere a efectelor pandemiei;

| — | un mod de a promova în continuare ideea de voluntariat în societățile statelor membre, încurajând mai multe persoane să devină voluntari și demonstrând că aceasta este o activitate favorabilă incluziunii și universală, care implică persoane din toate grupurile și contextele, indiferent de vârstă și de locul lor în societate; |
| --- | --- |

—

un mod de a promova în continuare ideea de voluntariat în societățile statelor membre, încurajând mai multe persoane să devină voluntari și demonstrând că aceasta este o activitate favorabilă incluziunii și universală, care implică persoane din toate grupurile și contextele, indiferent de vârstă și de locul lor în societate;

| — | o oportunitate de a face schimb de experiență și de cunoștințe între autoritățile statelor membre privind instrumentele juridice și politice menite să sprijine activitățile voluntarilor; |
| --- | --- |

—

o oportunitate de a face schimb de experiență și de cunoștințe între autoritățile statelor membre privind instrumentele juridice și politice menite să sprijine activitățile voluntarilor;

| — | o sursă de inspirație pentru Comisia Europeană în sensul extinderii și creării de noi programe dedicate voluntarilor de toate vârstele; |
| --- | --- |

—

o sursă de inspirație pentru Comisia Europeană în sensul extinderii și creării de noi programe dedicate voluntarilor de toate vârstele;

| — | o modalitate de a promova înțelegerea proiectelor de importanță majoră pentru viitorul Europei și al cetățenilor săi, furnizând date și fapte obiective și combătând informațiile false și părtinitoare. |
| --- | --- |

—

o modalitate de a promova înțelegerea proiectelor de importanță majoră pentru viitorul Europei și al cetățenilor săi, furnizând date și fapte obiective și combătând informațiile false și părtinitoare.

| 1.4. | Activitatea voluntarilor are o reală valoare economică (în multe țări, ridicându-se la peste 2 % din PIB); în multe domenii sociale, voluntarii sunt necesari pentru a asigura nevoile de bază ale cetățenilor, inclusiv siguranța acestora; voluntarii joacă un rol esențial în punerea în aplicare a tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; voluntarii sunt prezenți în fiecare grup social și în fiecare grupă de vârstă. Prin urmare, CESE consideră că nu este rezonabilă limitarea doar la tineri a programelor de sprijin pentru voluntari de la nivelul UE și finanțate de UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În urma avizului adoptat în 2013 (1), CESE solicită încă o dată Comisiei Europene să adopte măsuri decisive pentru a elabora norme detaliate, care să permită colectarea de date comparabile privind activitatea de voluntariat din toate statele membre, subliniind faptul că fără date fiabile este imposibilă introducerea unei politici eficace, indiferent de domeniul vizat. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Conceptul de voluntariat

| 2.1. | Nu există o definiție oficială a termenului „voluntariat”, dar el este înțeles, în general, ca înglobând toate formele de activitate voluntară, formală sau informală, desfășurată de o persoană, la alegerea sa sau fără preocuparea de a obține un câștig material și care contribuie la binele comun. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Definiția activității de voluntariat, publicată în 2011 de Organizația Internațională a Muncii în manualul său privind măsurarea activității de voluntariat, este coerentă cu înțelegerea comună a voluntariatului. În conformitate cu această definiție, activitatea de voluntariat înseamnă „munca neremunerată neobligatorie, adică timpul pe care oamenii îl alocă fără plată activităților derulate prin intermediul unei organizații sau direct pentru cei din afara propriei gospodării” (2). Definiția poate fi utilizată în cercetările comparative internaționale pentru măsurarea activității formale de voluntariat (descrisă deseori ca activitate de voluntariat indirectă) și a activității informale de voluntariat (denumită „activitate de voluntariat directă” de către OIM (3)) în diverse sisteme culturale și juridice. CESE subliniază că Rezoluția privind statisticile referitoare la muncă, ocuparea și subutilizarea forței de muncă, adoptată în cadrul celei de-a 19-a Conferințe internaționale a statisticienilor din domeniul muncii a OIM, din octombrie 2013 (4) (care include o nouă definiție a muncii ce face o distincție între munca remunerată și cea neremunerată și modificări legate de colectarea de date privind ocuparea forței de muncă), ar trebui să îmbunătățească capacitatea de măsurare a activității de voluntariat ca activitate separată de alte forme de muncă neremunerată, precum îngrijirea persoanelor la domiciliu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Analizele voluntariatului se bazează adesea pe o distincție între activitățile formale și cele informale de voluntariat. Voluntariatul formal, ce cuprinde activități în cadrul unui context organizațional, implică persoane angajate prin organisme (structurate) organizate precum ONG-uri, cluburi sau instituții publice. Voluntariatul informal se referă la ajutorul neremunerat oferit de persoane fizice altor persoane, care nu locuiesc împreună cu ele, sau unor membri ai propriei familii, dar nu în contextul unei organizații formale. CESE regretă că voluntariatul informal este rareori recunoscut ca voluntariat de către persoanele care își oferă asistența, de către beneficiarii acțiunilor acestora sau de cadrele juridice care reglementează voluntariatul în unele state membre ale UE. Acesta este unul dintre motivele pentru care rolul voluntarilor este subestimat în prezent. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Voluntariatul poate avea caracter episodic, cu ocazia unui eveniment sau pentru a acorda ajutor în caz de dezastre, de exemplu, în urma unui incendiu sau a unei inundații. Voluntariatul poate reprezenta și un angajament mai constant. Acesta se poate manifesta în sectoare „centrate pe oameni”, de exemplu, în serviciile sociale, sănătate, educație, sport etc. sau poate viza proiecte de mediu și de infrastructură, precum protejarea sau refacerea resurselor naturale sau conservarea grădinilor publice. Voluntariatul episodic se poate derula și în aceste contexte, dar aceste sectoare sunt sprijinite de voluntari cu o activitate mai constantă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE subliniază că cadrele juridice din Europa care reglementează voluntariatul ar trebui să ofere un mediu favorabil și propice unui voluntariat de calitate și nu ar trebui să creeze bariere inutile în calea voluntariatului. Cerințe precum asigurarea pentru voluntari, acordurile de voluntariat și verificările cazierelor judiciare ar trebui puse în aplicare atent, având drept principii directoare calitatea și accesul. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În avizul său din 2013, CESE a subliniat că „[p]e baza datelor disponibile în prezent privind activitatea de voluntariat, nu este posibil să se efectueze analiza solicitată în documentele Comisiei, ale Parlamentului European, ale Consiliului European și ale CESE. În prezent, este imposibil să se monitorizeze în mod fiabil importanța economică a voluntariatului sau contribuția sa la politicile de la nivelul UE. Nu este posibil să se determine timpul total dedicat voluntariatului sau echivalentul monetar și să se evalueze astfel cât de extinsă este această activitate din perspectiva indicatorilor economici universali, cum ar fi ocuparea forței de muncă naționale (numărul de persoane care lucrează în economia națională) sau PIB-ul”. CESE a solicitat, de asemenea, lucrări pregătitoare, care, bazate pe propunerea-cadru a OIM, ar trebui să conducă la definirea unor norme detaliate pentru efectuarea cercetării în UE. CESE regretă că nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește stabilirea unui sistem comun pentru măsurarea valorii voluntariatului în Europa. Prin urmare, Comitetul solicită din nou Comisiei Europene să acționeze în mod decisiv pentru a pune în aplicare recomandările CESE, subliniind că, fără date fiabile, este imposibilă introducerea unei politici eficace, indiferent de domeniul vizat. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | CESE subliniază că îmbunătățirea colectării datelor, dincolo de PIB și de valoarea economică, pentru a analiza, de exemplu, timpul dedicat de voluntari, vârsta, genul, domeniul lor de activitate și, la modul mai general, valoarea adăugată pentru societate, precum indicatorii privind sănătatea și bunăstarea, calitatea vieții și coeziunea socială, ar putea fi extrem de utilă. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Doar câteva institute naționale de statistică au inițiat și au efectuat cercetări privind activitatea de voluntariat pe baza metodologiei OIM, iar Polonia este singura țară al cărei institut național de statistică a efectuat deja această cercetare de două ori, în 2011 și 2016, cu un studiu suplimentar prevăzut pentru începutul anului 2022. Studiul din 2011 a calculat valoarea activității de voluntariat la aproape 2,8 % din PIB (5), iar studiul din 2016 la aproape 1,2 % din PIB (6). Această amplă discrepanță a rezultat din anumite modificări aduse metodologiei. Una dintre acestea a constat în faptul că, spre deosebire de 2011, când întrebările au inclus activitatea de voluntariat desfășurată de respondenți în beneficiul unor membri ai familiei, cu care însă nu locuiesc, în 2016 această activitate nu a fost luată în considerare. O alta a constat în faptul că întrebările din 2011 au vizat activitatea desfășurată pe tot parcursul anului 2010, în timp ce întrebările din 2016 au luat în considerare doar voluntariatul care s-a desfășurat pe o perioadă de patru săptămâni din primul trimestru care a precedat sondajul. Acest exemplu ilustrează în mod clar că nu este posibilă obținerea unor date comparabile fără elaborarea unei metodologii comune la nivelul UE, inițiată de Eurostat. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Voluntariatul are o valoare pentru persoanele fizice, comunități, mediu, economie și societate în ansamblu, fiind una dintre cele mai vizibile expresii ale solidarității. El promovează și facilitează incluziunea socială, construiește capitalul social și are un efect transformativ asupra societății. Dezvoltarea unei societăți civile prospere cu voluntari implicați poate oferi provocărilor comune soluții creative și inovatoare. Voluntariatul contribuie la creșterea economică și, ca atare, merită o măsurare specifică și țintită din punctul de vedere al capitalului economic și al celui social. În plus, el joacă un rol tot mai important în protecția mediului și reprezintă o sursă esențială de învățare pentru mulți voluntari. Având în vedere aceste aspecte, politicile publice, deși vizează în mod direct sprijinirea voluntarilor, ar trebui să reflecte și nevoia unei infrastructuri favorabile pentru voluntariat, inclusiv a unei finanțări suficiente și adecvate pentru măsurile de sprijin, precum costurile de formare și de asigurare. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Activitățile de voluntariat la nivelul UE

| 3.1. | CESE regretă că, după încheierea ediției din 2011 a Anului european al voluntariatului (EYV2011), voluntariatul a început să dispară de pe agenda europeană. În documentele oficiale el figurează doar sporadic – pe durata instituirii Corpului voluntar european de ajutor umanitar și a Corpului european de solidaritate, și ca temă prioritară în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE subliniază că în statele membre există relativ puține studii de cercetare privind voluntariatul. Ele au acoperit diverse aspecte ale voluntariatului (de exemplu, nivelul de participare, profilul demografic al persoanelor implicate și motivația lor). Aceste cercetări sunt imposibil de utilizat pentru o analiză la nivelul UE din cauza lipsei de coerență în ceea ce privește abordările metodologice, incluzând chiar domeniul de aplicare a definiției voluntariatului și diferențele în ceea ce privește datele cercetării. Raportul realizat în 2010 la cererea Comisiei Europene prin firma de consultanță GHK (7) este în continuare cea mai recentă sursă de date disponibilă, cuprinzătoare și valoroasă, în ciuda limitărilor privind comparabilitatea datelor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Raportul GHK a arătat că 22-23 % dintre cetățenii UE cu vârsta de peste 15 ani au fost implicați în voluntariat, definit drept o activitate desfășurată de o persoană din propria dorință, în special în cadrul unei organizații neguvernamentale, pentru o cauză non-profit. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | În același timp, raportul a indicat faptul că, din cauza diferențelor metodologice, abaterile în ceea ce privește rezultatele pot fi deseori chiar de 30 până la 40 de puncte procentuale. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Modulul ad-hoc „Participarea socială/culturală și deprivarea materială” (8), adăugat în 2015 sondajului anual al Eurostat pe tema „Venitul și condițiile de trai”, a conținut câteva întrebări privind activitățile de voluntariat. Pe baza datelor obținute în urma sondajului, se estimează că aproape 18,9 % dintre cetățenii UE au fost implicați în activități formale de voluntariat și aproape 22,5 % în activități informale de voluntariat, un nivel al implicării cetățenilor UE similar cu cel indicat în raportul GHK. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sondajul Eurobarometru Flash „Tineretul european”, publicat în aprilie 2015 (9), conține cele mai recente date disponibile privind activitatea tinerilor cetățeni europeni cu vârsta cuprinsă între 15 și 30 de ani. CESE remarcă faptul că asemănările dintre datele privind tinerii din acest studiu și datele privind toți cetățenii adulți ai UE din alte studii demonstrează în mod clar că toate grupele de vârstă sunt implicate în voluntariat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Potrivit sondajului „Tineretul european”, 25 % dintre tinerii din UE au fost implicați în ultimele 12 luni într-o activitate de voluntariat organizată, dar această proporție variază considerabil (de la 10 % la 42 %) între diferite țări. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Același sondaj trage concluzia, de asemenea, că: „[e]xistă două principale domenii de interes în ceea ce privește activitățile de voluntariat desfășurate de tineri: caritate, ajutor umanitar și pentru dezvoltare (44 %), educație, formare și sport (40 %)”. Acestea sunt cele mai răspândite activități de voluntariat ale tinerilor din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Un procent de 93 % dintre respondenți au indicat că nu au desfășurat niciodată activități de voluntariat în străinătate. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Noul Corp european de solidaritate, care include în prezent activități de voluntariat în situații de ajutor umanitar (acoperite anterior de Corpul voluntar european de ajutor) ar trebui să fie suficient de solid și cu un domeniu de aplicare suficient de vast pentru a genera mai multe activități de voluntariat din partea tinerilor, în special în alte țări, atât în cadrul, cât și în afara programului. Pentru a atinge acest obiectiv, ar trebui puse la dispoziție resursele necesare. Ar trebui explorată, de asemenea, posibilitatea de a extinde programul pentru a sprijini implicarea în activități de voluntariat a tinerilor cu vârsta de peste 30 de ani sau, alternativ, ar trebui asigurate resurse suplimentare din partea UE pentru a elabora un program paralel fără limită de vârstă. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | În ianuarie 2021, Comisia Europeană și-a publicat inițiativa „Cartea verde privind îmbătrânirea populației”, care a subliniat că un număr mare de persoane în vârstă continuă să aducă o contribuție activă și valoroasă societății și economiei, 20 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 65 și 74 de ani fiind implicate în voluntariatul formal, iar persoanele în vârstă de peste 75 ani rămânând, de asemenea, implicate, în măsura în care le permite starea de sănătate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În septembrie 2020, Consiliul Uniunii Europene și-a publicat concluziile finale pe tema „Drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării” (10), în care, printre alte aspecte, a invitat Comisia să aibă în vedere instituirea unei platforme digitale privind „Participarea și voluntariatul după viața profesională”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Această platformă ar putea oferi informații persoanelor în vârstă privind implicarea în activități de voluntariat în alte țări decât propria țară. Ea ar putea, de asemenea, să ofere informații autorităților locale și altor actori cu privire la implicarea persoanelor în vârstă în activitatea de voluntariat și ar putea oferi orientări și informații persoanelor interesate să găsească oportunități de voluntariat potrivite pentru persoanele în vârstă, pretutindeni în Europa. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | CESE sprijină cu fermitate instituirea unei astfel de platforme, care s-ar integra în platformele existente și ar evita duplicarea eforturilor, subliniind totodată că activitățile de voluntariat desfășurate de persoanele în vârstă joacă un rol important atât pentru cei sprijiniți prin activitățile respective, cât și pentru voluntarii înșiși, prin faptul că le permit să rămână activi după încheierea vieții profesionale, întrucât voluntariatul are un impact pozitiv semnificativ asupra stării lor mintale și fizice. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | CESE subliniază că Corpul european de solidaritate pentru tineri și platforma propusă pentru sprijinirea voluntarilor în vârstă ar trebui să asigure baza pentru o politică europeană în materie de voluntariat mai cuprinzătoare și transversală, prin care să se promoveze solidaritatea și responsabilitatea pentru și între cetățenii de toate vârstele, care contribuie în mod liber la viitorul Europei pe baza solidarității și a valorilor europene. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | CESE recomandă ca această platformă să includă treptat grupe de vârstă mai ample de voluntari și să fie însoțită de eforturi mai susținute menite să reducă barierele din calea voluntariatului transfrontalier, precum pierderea drepturilor la beneficii publice și la sistemele de sprijin, a drepturilor de ședere, precum și de dispoziții conexe precum accesul la contracte de telefonie mobilă și de conectare la internet. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Mulți voluntari din întreaga Europă sunt implicați în activități care sunt în concordanță cu proiectele UE de lungă durată ale Comisiei Europene (de o importanță crucială pentru viitorul Europei, de exemplu în ceea ce privește vaccinarea, digitalizarea, aspectele climatice, reformele financiare, dezbaterea privind energia nucleară, reformele în domeniul muncii etc.). Întrucât cetățenii trebuie să înțeleagă în mod concret și imparțial principalele propuneri ale instituțiilor UE pentru a fi în măsură să le sprijine, CESE solicită Comisiei Europene să sprijine în mod activ acele activități desfășurate de voluntari care pot contribui la câștigarea sprijinului cetățenilor pentru proiecte-cheie ale UE, inclusiv prin reducerea riscului de informații false și părtinitoare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Creșterea finanțării ratei forfetare și a sumei forfetare a proiectelor ar trebui să permită recunoașterea contribuției voluntarilor drept cofinanțare pentru granturi UE. Totuși, acest aspect nu funcționează bine în practică, întrucât contribuțiile în materie de timp ale voluntarilor nu pot fi incluse, în general, în contabilitatea organizațiilor. În plus, multe agenții care gestionează granturi UE solicită furnizarea de chitanțe de plată pentru cuantumul integral al plăților de rate forfetare și sume forfetare, ceea ce contrazice, ca metodă de calcul, intenția și spiritul abordării în materie de finanțare. CESE își reiterează solicitările în această privință, incluse în avizele adoptate în 2006 (11) și 2013 (12), și regretă că ele nu au fost încă puse în aplicare pe deplin. CESE remarcă faptul că programele de finanțare ale Consiliului Europei dispun de un mecanism care permite includerea timpului petrecut de voluntari sub formă de cofinanțare pentru granturile lor. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE sprijină puternic concursul „Capitala europeană a voluntariatului” (13), lansat de Centrul pentru voluntariat european în 2013 ca parte a moștenirii EYV2011, care conectează politicile și practicile locale în materie de voluntariat la contextul european și la valorile și cadrele de politică europene. CESE solicită ca inițiativa să fie încurajată și sprijinită de toate instituțiile UE, dar să se acorde o atenție deosebită și nivelului subnațional, ca mod de a apropia cetățenii de responsabilii de elaborarea politicilor din UE și de a demonstra sprijinul de la nivelul UE pentru activitățile bazate pe solidaritate și pentru cetățenii activi care contribuie la viitorul Europei. CESE solicită Comisiei Europene să sprijine în mod activ diseminarea bunelor practici în politicile publice care sprijină activitățile de voluntariat la nivel local, utilizând în special exemple din partea autorităților locale care au fost candidate și câștigătoare ale concursului „Capitala europeană a voluntariatului”. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Tendințe ale activității de voluntariat

| 4.1. | CESE subliniază că actualele schimbări demografice vor avea un impact asupra activității voluntarilor în anii următori. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Europa are o populație care îmbătrânește și rate mai scăzute ale natalității. Aceasta înseamnă că există mai mulți voluntari calificați disponibili un timp mai îndelungat, dar și multe persoane în vârstă care au nevoie de sprijinul voluntarilor, dat fiind că au o viață mai lungă. Odată cu scăderea ratelor natalității, însă, tinerii ar putea să nu mai fie disponibili pentru voluntariat, și vor fi necesare mai multe proiecte inter pares pentru voluntarii adulți și în vârstă. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Europa are populații tot mai diverse și fluctuante, și vor fi necesare mai multe eforturi pentru a asigura incluziunea socială. Statele membre nu pot plăti pentru toate acestea din fondurile publice, și, chiar dacă ar dispune de fonduri, nu este vorba doar despre bani. Pentru o reală incluziune este nevoie de o abordare mai umană și bazată pe solidaritate. În acest sens, sunt necesari voluntari care acționează din solidaritate unul față de celălalt. Este necesar un efort mai susținut pentru a combate singurătatea și pentru a oferi sprijin de tipul serviciilor sociale atunci când familiile sunt mai dispersate în diferite țări și pe continent. CESE consideră că autoritățile publice de la nivelul UE, al statelor membre și de la nivel local ar trebui să fie pregătite pentru aceasta. În egală măsură, procesul trebuie să includă crearea condițiilor favorabile pentru extinderea activităților de voluntariat. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În statele membre se percep mai puține impozite, iar bugetele publice sunt reduse, dar, în același timp, există o nevoie mai mare de servicii. Un grad mai ridicat de inegalitate și sărăcie generează nevoi mai mari în rândul populației, dar acest lucru contrastează cu reducerea finanțării pentru organizațiile societății civile, care – cu sprijinul voluntarilor – ar putea îmbunătăți situația cetățenilor și a familiilor. CESE atrage atenția că trebuie asigurat un echilibru mai bun. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | CESE subliniază că schimbările constante ale stilului de viață și ale tipurilor de activități care duc la recunoașterea socială sau nevoia de a dezvolta noi competențe ce le-ar putea fi utile din punct de vedere profesional generațiilor tinere pot duce la o necorelare a interesului cetățenilor în ceea ce privește voluntariatul și oportunitățile reale în materie de voluntariat, și că nivelul voluntariatului poate, în consecință, să scadă, în pofida nivelului ridicat al „cererii și ofertei”. Acest fenomen trebuie monitorizat constant pentru a putea ajusta, în timp util, politicile publice. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | La scară largă, se observă o trecere de la voluntariatul tradițional, regulat și pe termen lung, bazat pe angajamente planificate și de o durată mai lungă, la voluntariatul episodic. Mulți voluntari sunt pregătiți să participe la o activitate episodică, chiar pentru un eveniment excepțional, dar nu doresc să își asume niciun angajament personal pe termen lung. Această tendință este reflectată în creșterea „volunturismului”, prin care cetățenii călătoresc în scopuri specifice de voluntariat sau răspund unor oportunități de voluntariat în timp ce se află în vacanță. Trebuie avut în vedere să se garanteze că fondul acestui tip de voluntariat este bazat pe adevăratele nevoi societale. Acolo unde voluntariatul poate aduce mai multe prejudicii decât beneficii, de exemplu în centrele instituționale pentru copii sau alte persoane vulnerabile (precum orfelinatele), el ar trebui interzis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | O altă tendință observată în ultimii ani este apariția intermediarilor, cum ar fi centrele de asistență sau instituțiile educaționale, organizațiile religioase, organizatorii de acțiuni de voluntariat familial, centrele locale de voluntari sau voluntariatul în rândul angajaților (corporativ). Aceste organisme îi ajută pe voluntari să găsească un loc pentru a-și desfășura activitatea, căutând organizații care plasează în mod direct voluntari. Pe această cale, se oferă sprijin persoanelor care caută o oportunitate pentru a începe o activitate de voluntariat. Totuși, există riscul ca activitățile acestor intermediari să poată afecta negativ percepția voluntariatului în societate, în special dacă, de exemplu, activitățile lor sunt comercializate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Progresul în ceea ce privește capacitatea online și platformele de comunicare socială le permit cetățenilor să se organizeze singuri mai ușor pentru activități de voluntariat ad-hoc. Și acest aspect face ca toate tipurile de oportunități de voluntariat să fie imediat mai accesibile cetățenilor, cu platforme online ce corelează oferta cu cererea. Evoluția rapidă a noilor tehnologii a permis extinderea noilor forme de voluntariat, cum ar fi voluntariatul online, care nu depinde de ore și de locații specifice și care se poate desfășura în orice loc în care voluntarul are acces online și un dispozitiv cu care să se conecteze. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Cu toate acestea, CESE subliniază că trebuie avut grijă pentru a nu-i exclude din aceste forme de voluntariat pe cei care nu au acces la internet. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | CESE evidențiază că cadrele juridice care reglementează voluntariatul în statele membre trebuie să țină pasul cu această schimbare și să garanteze, asigurând respectarea protecției datelor, de exemplu, că persoanele vulnerabile continuă să fie protejate, iar voluntarii sunt instruiți în mod adecvat, chiar și atunci când voluntariatul este organizat în mod informal și ad-hoc. Responsabilii de elaborarea politicilor nu ar trebui să considere că nu este nevoie ca organizațiile de sprijin și infrastructuri pentru voluntariat să fie finanțate, din moment ce oamenii se pot organiza singuri online. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | CESE apreciază că este nevoie de o cooperare cu un caracter transsectorial mai marcat între partenerii sociali în cadrul voluntariatului în rândul angajaților. Pentru a avea cel mai mare impact, angajatorii și angajații ar trebui mai degrabă să încheie un parteneriat cu organizațiile societății civile, care sunt experte în domeniul și/sau cauza pe care vor să îl/o sprijine, decât să încerce să implementeze ei înșiși programe de voluntariat. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE recunoaște că „volunturismul” este o industrie în creștere în Europa și că acesta ar trebui reglementat pentru a proteja integritatea voluntariatului, a potențialilor voluntari și a comunităților locale. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | 54 % dintre tinerii care au răspuns unui sondaj Eurobarometru (14) au afirmat că nu au suportat nicio cheltuială în cadrul activităților lor de voluntariat, deși 28 % au indicat că au suportat cheltuieli, dar nu au primit nicio contribuție, iar 16 % au suportat cheltuieli și au primit contribuții pentru respectivele cheltuieli. Aceste date trebuie luate în considerare de beneficiari sau de coordonatorii activităților voluntarilor, astfel încât cheltuielile să nu devină o barieră care să limiteze implicarea tinerilor. CESE subliniază importanța rambursării chiar și a micilor cheltuieli ale voluntarilor și se așteaptă ca autoritățile naționale și locale din statele membre să promoveze și să sprijine această abordare, fără nicio consecință fiscală defavorabilă voluntarilor sau organizațiilor respective. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Există inconsecvențe la nivelul cadrelor juridice și al cerințelor juridice și de siguranță pentru voluntari și pentru beneficiarii lor din întreaga Europă. CESE subliniază că ar trebui adoptate măsuri pentru a raționaliza sistemul, pentru siguranța și în beneficiul tuturor. Asigurarea de răspundere civilă pentru voluntari ar trebui pusă la dispoziție pe piața asigurărilor din toate țările și ar trebui instituit un sprijin guvernamental și/sau din partea fundațiilor pentru a acoperi aceste costuri. Certificatele de cazier judiciar pentru voluntarii care lucrează cu copii sau persoane vulnerabile ar trebui să fie obligatorii în fiecare stat membru, iar obținerea lor ar trebui să fie simplă și necostisitoare pentru potențialii voluntari. CESE invită toate statele membre să implementeze aceste soluții și îndeamnă Comisia Europeană să promoveze cele mai bune practici din acest domeniu. Aceste activități vor promova, de asemenea, voluntariatul transfrontalier. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE consideră că, cu cât sunt mai tinere persoanele care descoperă voluntariatul, cu atât mai mare este probabilitatea ca ele să devină adulți bine integrați și implicați din punct de vedere social, care își aduc partea de contribuție la viitorul Europei. Inițiativele precum programele de învățare prin furnizarea de servicii în școli și voluntariatul familial ar trebui încurajate. Dacă este necesar, cadrele juridice ar trebui adaptate pentru a oferi și tinerilor și copiilor posibilitatea de a deveni voluntari. Organizațiile de tineret joacă un rol foarte important în acest proces. Prin urmare, ar trebui să beneficieze de un sprijin suficient și adecvat din partea autorităților publice. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Rolul voluntarilor în comunitate

| 5.1. | Fără nicio îndoială, voluntarii creează o valoare economică, de mediu și socială considerabilă. În cadrul organizațiilor non-profit, voluntarii sunt considerați deseori esențiali pentru asigurarea îndeplinirii eficiente a sarcinilor, fiind una dintre cele mai importante resurse ale acestor organizații. Ei sunt frecvent recunoscuți de mediul exterior ca un simbol al activităților respectivelor entități. Pentru mulți, în special pentru tineri, voluntariatul are o valoare specială. Deseori, este prima activitate prin care sunt abilitați să răspundă unor nevoi sociale reale și în urma căreia pot vedea rapid efectele acțiunilor lor ca cetățeni implicați, reducând semnificativ riscul excluziunii sociale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În multe cazuri, a fost mai dificil din punct de vedere juridic ca cetățenii să se organizeze în jurul unor chestiuni de interes comun și astfel să îi implice pe cetățeni ca voluntari care își aduc contribuția în societate fără a căuta un câștig personal. Ar trebui asigurate drepturile de asociere și fondurile și sprijinul public pentru organizațiile societății civile. CESE subliniază că finanțarea publică pentru organizațiile societății civile contribuie foarte mult nu doar la funcția și rolul lor în societate, ci și la menținerea independenței și a capacității lor de a asigura procese interne democratice care să permită ca dorințele membrilor lor să fie recunoscute și reprezentate fără interferențe exterioare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | O societate civilă funcțională este semnul unei democrații sănătoase și contribuie foarte mult la calitatea vieții și la pace și stabilitate. Democrația participativă este complementară democrației reprezentative, și nu o amenințare. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | În cazul organizațiilor care coordonează activitățile voluntarilor, fondurile publice permit obținerea unor beneficii mai mari pentru societate, beneficii care au o reală valoare economică, printr-un mecanism specific de pârghie. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | În prezent, cetățenii din Europa sunt din ce în ce mai înclinați să se implice mai curând în activități de voluntariat pe termen scurt, precum voluntariatul în cadrul unui festival sau al unui concert, decât în angajamente pe termen lung pentru a răspunde unei nevoi societale identificate. CESE ar dori ca responsabilii de elaborarea politicilor să depună mai multe eforturi pentru a promova valoarea adăugată a voluntariatului ca formă de capital social și nu doar ca sursă de oportunități personale sau ca mecanism de economisire a cheltuielilor cu resursele umane. Autoritățile publice trebuie să ofere sprijin voluntarilor și organizațiilor care le sprijină activitățile pentru a demonstra mai bine valoarea și impactul acestora, cu scopul de a atrage în continuare voluntari, având în vedere că cetățenii au de ales dintr-un evantai tot mai larg de moduri de a-și petrece timpul liber. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pe durata pandemiei de COVID-19, mulți dintre responsabilii de elaborarea politicilor și mulți cetățeni obișnuiți au putut vedea potențialul deosebit și impactul efectiv al voluntariatului – atât al activităților structurate, coordonate de o instituție sau o organizație publică, cât și al activităților individuale ad-hoc, organizate în mod spontan pe baza dorinței de a ajuta. CESE a adus un omagiu sutelor de mii de voluntari din întreaga Europă care au oferit ajutor persoanelor aflate în dificultate în 2020 ca urmare a pandemiei, prin acordarea Premiului CESE pentru solidaritate civilă (15) organizațiilor și persoanelor fizice care s-au implicat în activități de voluntariat legate de impactul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lucrătorii cu un program de lucru mai puțin regulat și cu o viață profesională mai puțin stabilă consideră mai dificilă implicarea lor în angajamente de voluntariat pe termen lung. De exemplu, lucrătorii din comerț care sunt anunțați cu doar 24 de ore în avans dacă este necesar să lucreze consideră că este extrem de dificil să se implice în voluntariat. Același lucru este valabil, de exemplu, și pentru mulți lucrători ocazionali. CESE subliniază că organizațiile de voluntariat ar trebui sprijinite prin cunoștințe, inclusiv bune practici, pentru a consolida capacități suplimentare mulțumită cărora să facă față acestei disponibilități variabile a potențialilor voluntari și pentru a dezvolta noi modalități de gestionare a voluntarilor. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Terapiile prin activități sociale (16) reprezintă un mijloc de a îmbunătăți o stare de sănătate precară, indiferent că sunt însoțite sau nu de prescrierea unor medicamente. Voluntariatul a devenit o parte eficientă și tot mai populară a schemelor de terapie prin activități sociale. Cercetările demonstrează că voluntariatul are un impact pozitiv asupra sănătății mintale, iar participarea la activități de voluntariat în cadrul terapiei prin activități sociale este benefică. CESE consideră că voluntariatul ca practicare a terapiei prin activități sociale ar trebui implementat pe o scară mai largă în Europa în cadrul redresării în urma pandemiei de COVID-19 și că impactul său ar trebui monitorizat atent. Ar trebui să se garanteze că organizațiile care asigură plasarea voluntarilor în cadrul schemelor de terapie prin activități sociale respectă principiile etice și aderă la orientările în materie de calitate privind acțiunile de mare impact, axate pe nevoi, cu valoare adăugată și bazate pe voluntariat. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Având în vedere efectele pozitive ale ediției din 2011 a Anului european al voluntariatului, nevoia acută de a institui un cadru juridic și social pentru dezvoltarea voluntariatului și schimbările semnificative ale comportamentului voluntarilor și potențialilor voluntari, CESE solicită Comisiei Europene să adopte măsuri pentru a proclama anul 2025 Anul european al voluntarilor. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Un An european al voluntarilor ar fi modul cuvenit de a omagia eforturile și impactul tuturor voluntarilor pe durata crizei provocate de pandemia de COVID-19 și ar evidenția contribuția și importanța lor pentru o redresare și un viitor al Europei care să fie bazate pe solidaritate, respect, egalitate și valori comune. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | CESE consideră că pachetul de măsuri coordonate de Comisia Europeană va oferi un elan statelor membre pentru a sprijini în mod exhaustiv activitățile de voluntariat, ținând seama de propunerile prezentate de CESE, și că aspectul legat de activitățile desfășurate de voluntari va fi un element permanent, nu ocazional, al politicii europene. |
| --- | --- |

5.7.2.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  ECO/343 – Instrumentele statistice de măsurare a voluntariatului (JO C 170, 5.6.2014, p. 11).

1

(2)  ILO Manual on the Measurement of Volunteer Work (Manualul privind măsurarea activității de voluntariat al OIM).

2

ILO Manual on the Measurement of Volunteer Work

(3)  Indicator Description: Volunteer Work (Descrierea indicatorilor: activitatea de voluntariat), OIM.

3

Indicator Description: Volunteer Work

(4)  ILO International Conference of Labour Statisticians Resolution (Rezoluția Conferinței internaționale a statisticienilor din domeniul muncii a OIM).

4

ILO International Conference of Labour Statisticians Resolution

(5)  Statistics Poland – Volunteering 2011 (Statistici Polonia – Voluntariat 2011).

5

Statistics Poland – Volunteering 2011

(6)  Statistics Poland – Volunteering 2016 (Statistici Polonia – Voluntariat 2016).

6

Statistics Poland – Volunteering

(7)  GHK report on Volunteering in the European Union, GHK 2010 (Raportul GHK privind voluntariatul în Uniunea Europeană).

7

GHK report on Volunteering in the European Union

(8)  2015 EU-SILC Module on Social/Culture Participation and Material Deprivation (Modulul privind participarea socială/culturală și deprivarea materială).

8

Module on Social/Culture Participation and Material Deprivation

(9)  Sondajul Eurobarometru Flash 408: Tineretul european.

9

(10)  Concluziile Consiliului, 9 octombrie 2020.

10

(11)  SOC/243 – Activitatea de voluntariat: rolul și impactul acesteia în societatea europeană (JO C 325, 30.12.2006, p. 46)..

11

(12)  ECO/343 – Instrumentele statistice de măsurare a voluntariatului (JO C 170, 5.6.2014, p. 11).

12

(13)  Capitala europeană a voluntariatului – CEV.

13

(14)  Sondajul Eurobarometru Flash 408: Tineretul european.

14

(15)  Premiul CESE pentru solidaritate civilă.

15

(16)  The Healing Power of Social Prescribing [Puterea vindecătoare a terapiilor sociale] și Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing [Declarație de politică privind voluntariatul și terapiile sociale] – CEV 2019.

16

The Healing Power of Social Prescribing

Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Cum garantăm locuri de muncă decente pentru tineri și asigurăm incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin elaborarea adecvată a planurilor naționale de redresare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/05)

| Raportor: | doamna Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Nicoletta MERLO

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 24.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 152/13/48 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

24.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

152/13/48

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) ca o oportunitate fără precedent menită să stimuleze schimbarea și să atragă investiții în creștere sustenabilă și crearea de locuri de muncă de calitate, al cărei potențial trebuie valorificat printr-o guvernanță favorabilă incluziunii, ce necesită dialog, deschidere și transparență. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul constată cu regret lipsa unei consultări semnificative și specifice cu partenerii sociali și cu părțile interesate din unele state membre în timpul elaborării programelor naționale de reformă. CESE îndeamnă Comisia să pună în aplicare măsuri care să garanteze implicarea structurată și semnificativă a partenerilor sociali, a societății civile organizate și a organizațiilor de tineret în punerea în aplicare și monitorizarea PNRR. Protejarea și consolidarea dialogului social la nivel național sunt esențiale pentru a garanta că banii publici sunt cheltuiți în mod corespunzător pentru o redresare favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE propune evaluarea și sistematizarea colectării de bune practici de la nivel național, unde consultarea cu partenerii sociali și organizațiile de tineret prin comitete dedicate și dialog social au dus la rezultate excelente din punctul de vedere al politicilor specifice tinerilor și al măsurilor de creare de locuri de muncă de calitate și perspective de carieră pentru tineri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul solicită statelor membre să asigure servicii de orientare și consiliere de calitate și favorabile incluziunii pentru toți tinerii, în special pentru cei cu handicap, încă din faza educației preșcolare, cu scopul de a oferi tinerilor mai multe informații referitoare la educația și formarea lor continuă și, ulterior, la posibilitățile de carieră în contextul tranziției verzi și a celei digitale a pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută măsurile de promovare și popularizare în ceea ce privește rolul și profilul practicilor de educație și formare profesională (EFP) ca motor al practicilor de inovare, competențele STIM, învățarea pe tot parcursul vieții și serviciile eficiente de intermediere în domeniul muncii, întrucât acestea sunt elemente esențiale pentru eliminarea clivajului existent în materie de competențe. De asemenea, este importantă îmbunătățirea evaluării competențelor pentru a identifica competențele care vor fi necesare în avans pentru viitoarele piețe ale forței de muncă. Ar trebui luate măsuri adecvate pentru a se asigura că educația și formarea profesională sunt accesibile și persoanelor cu handicap, pe baza recunoașterii capacităților individuale și că toți cetățenii pot să dobândească competențe profesionale utile pentru dezvoltarea lor personală, răspunzând, în același timp, nevoilor specifice ale întreprinderilor în ceea ce privește locurile de muncă calificată neocupate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă să se instituie un sprijin personalizat pentru grupurile vizate, în special pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional. Acest sprijin ar trebui să permită abordarea tuturor aspectelor care sunt periferice din perspectiva integrării pe piața forței de muncă, cum ar fi locuințele, cazarea, transportul și sănătatea, într-o manieră holistică. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că este prioritar să se asigure eficiența și caracterul adecvat al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, actori esențiali în politicile active în domeniul forței de muncă, prin investiții și reforme specifice, acolo unde este necesar, astfel încât acestea să poată ajuta toate persoanele, în special cele mai vulnerabile și cele mai îndepărtate de piețele forței de muncă, în efortul lor de a găsi un loc de muncă sau în reorientarea lor profesională. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE regretă faptul că potențialul Garanției pentru tineret ca principal instrument de politică pentru combaterea creșterii șomajului în rândul tinerilor nu a fost pe deplin valorificat. CESE solicită statelor membre să-și accelereze eforturile de a pune în aplicare o Garanție pentru tineret consolidată, care să includă acțiuni de formare de calitate care să promoveze integrarea pe piața forței de muncă și invită Comisia Europeană să ofere o prezentare generală a pașilor urmați pentru a pune în aplicare Recomandările Consiliului privind Garanția pentru tineret consolidată la nivel național și pentru a asigura sinergii eficiente cu PNRR. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină formarea de calitate, din care fac parte ucenicia și stagiile de practică, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate. Ar trebui asigurată o remunerație decentă pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Recomandării Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii. CESE sugerează, de asemenea, să se elaboreze un Cadru european pentru stagii de calitate, pentru a garanta valoarea educațională a unei astfel de experiențe de învățare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă statele membre să utilizeze fondurile de redresare pentru investiții destinate creării de locuri de muncă de calitate și consolidarea competențelor tinerilor, când este necesară, cu o atenție deosebită acordată contractelor de muncă pe durată nedeterminată și condițiilor decente de muncă care reduc riscul precarității. În plus, Comitetul subliniază necesitatea de a elimina decalajul în materie de securitate socială și încurajează statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială (2) și să introducă un sistem modern pentru toate formele de muncă, capabil să asigure un venit adecvat viitorilor pensionari, în special celor care au sau vor avea întreruperi ale carierei profesionale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de programe de stabilizare. În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită problemei sănătății mintale și a tulburărilor psihosociale, în special în rândul tinerilor, prin reducerea stigmatizării problemelor de sănătate mintală prin activități de prevenire și de sensibilizare, care trebuie să înceapă în școli și să fie extinse la întreprinderi, precum și prin asigurarea unei finanțări adecvate pentru furnizorii de servicii și de sprijin în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE remarcă faptul că inegalitățile de gen persistente din mediul profesional sporesc vulnerabilitățile femeilor tinere în fața consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19. Comitetul salută măsurile puse în aplicare de unele state membre pentru a încuraja și promova ocuparea forței de muncă și antreprenoriatul în rândul femeilor, pentru a investi într-o infrastructură socială adecvată și reforma sistemele de îngrijire a copiilor, în special învățământul preșcolar, și solicită ca aceste bune practici să fie intensificate la nivelul UE pentru a sprijini ocuparea integrală a forței de muncă în rândul femeilor și, în special, al tinerelor mame. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Context

| 2.1. | Pandemia de COVID-19 a avut și are în continuare un imens impact asupra societăților și economiilor noastre. Uniunea Europeană a luat măsuri importante în scopul redresării: pentru prima oară, statele membre au optat pentru solidaritate și convergență europeană, în loc de austeritate, pentru a combate criza. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mecanismul de redresare și reziliență (denumit în continuare „mecanismul”), elementul central al instrumentului Next Generation EU, pune la dispoziție împrumuturi și granturi în valoare de 672,5 miliarde EUR pentru sprijinirea reformelor și a investițiilor întreprinse de statele membre. Acest cuantum fără precedent are ca scop să atenueze impactul economic și social al pandemiei de COVID-19 și să facă economiile și societățile europene mai durabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru provocările și oportunitățile tranziției verzi și ale celei digitale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În cadrul acordului, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) ar trebui să aloce cel puțin 37 % din cheltuieli pentru a sprijini obiectivele climatice și 20 % pentru a sprijini tranziția digitală. În plus, toate investițiile și reformele trebuie să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, asigurându-se faptul că nu aduc prejudicii semnificative mediului înconjurător. În plus, se estimează că PNRR vor contribui la abordarea eficientă a provocărilor relevante identificate în recomandările -specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european; cu toate acestea, nu este stabilit aici niciun prag minim sau proces de monitorizare a cheltuielilor pentru diferite priorități, cum ar fi tinerii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Implicarea la timp și semnificativă a partenerilor sociali în cadrul întregului semestru european, la diverse niveluri și în cadrul tuturor domeniilor de politică ce afectează direct sau indirect ocuparea forței de muncă și piața muncii reprezintă elementul esențial pentru îmbunătățirea angajamentului în elaborarea de politici, inclusiv de măsuri în cadrul PNRR. Dialogul social este o forță motrice pentru o elaborare reușită și echitabilă a politicilor dacă este capabil să propună soluții eficiente și să reflecte schimbările politice permanente și reformele în materie de negociere colectivă, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mecanismul completează alte activități care îi vizează pe tineri (3) și este aliniat îndeaproape la prioritățile Comisiei pentru perioada 2019-2024, care menționează clar că UE trebuie să creeze un mediu de investiții mai atractiv și o creștere care să genereze locuri de muncă de calitate, în special pentru tineri și pentru întreprinderile mici (4). Noul program ALMA al Comisiei Europene (5) (Aim, Learn, Master, Achieve – Țintește, Învață, Stăpânește, Realizează), un nou program de schimb de tip Erasmus, care vizează tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, oferind tinerilor europeni din alte state membre experiență profesională pe termen scurt, poate avea rezultate pozitive dacă beneficiarilor li se asigură standarde de calitate, inclusiv protecție socială, orientare și supraveghere și salarii decente. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | La 22 ianuarie, Comisia Europeană a publicat o nouă serie de orientări pe care statele membre ale UE trebuie să le respecte în momentul elaborării propriilor PNRR pentru a accesa așa-numitul Fond de redresare, din care reiese faptul că politicile publice în favoarea tinerilor nu mai reprezintă doar un obiectiv „orizontal” al planurilor, și anume un aspect care să fie avut în vedere în realizarea altor obiective principale, ci a devenit o condiție prealabilă necesară și o prioritate absolută a instrumentului Next Generation EU și trebuie inclusă ca pilon de sine stătător și nu doar ca prioritate transversală. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Țările UE ar fi trebuit să își prezinte PNRR în mod oficial până la 30 aprilie 2021. Totuși, Comisia a prelungit termenul și a fost de acord că țările își pot prezenta planurile până la jumătatea anului 2022. Începând cu 15 octombrie 2021, numărul planurilor prezentate se ridică la 26. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mecanismul este o oportunitate care apare o dată la o generație pentru statele membre, nu doar pentru a combate criza sanitară publică, ci și pentru a continua dubla tranziție către o economie digitală și cu emisii scăzute de carbon, a crea o bunăstare socială solidă și a promova coeziunea. Acesta are potențialul de a aduce schimbări tangibile pentru lucrătorii tineri și de a-i împiedica să devină o generație fără perspective echitabile în viitoarea Europă. Cu toate acestea, este extrem de necesară o guvernanță incluzivă la nivel național și european, în care dialogul social și implicarea societății civile să aibă un impact puternic și semnificativ. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a crescut și mai mult inegalitățile, creând și mai multe dezavantaje pentru lucrători, în special pentru cei tineri. În prezentul aviz din proprie inițiativă, CESE, pe baza unei analize a măsurilor generaționale conținute în PNRR prezentate de unele state membre și, astfel, identificând bune practici și puncte slabe, intenționează să elaboreze recomandări privind modul în care se pot garanta locuri de muncă decente pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin punerea în aplicare a proiectelor. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații generale

| 3.1. | Tinerii europeni se numără printre cei mai afectați de pandemie: școlile, universitățile și spațiile sociale au fost închise, privându-i pe tineri de educație, cultură și contacte; unul din șase tineri și-a pierdut locul de muncă din cauza consecințelor economice ale COVID-19 (6); în august 2021, rata șomajului în rândul tinerilor a fost de 16,5 % în UE (7); într-o serie de țări, tinerii au fost afectați în mod deosebit, provocând o creștere dramatică a ratei șomajului – pentru a menționa numai câteva exemple: Spania (40,5 %), Italia (29,7 %), Bulgaria (18,3 %) și Franța (19,6 %). În plus, există tendința ca un anumit procent din tinerii șomeri să nu fie reflectat în datele oficiale pentru că aceștia fie nu au solicitat indemnizații de șomaj, fie nu s-au înscris la agențiile de plasare a forței de muncă, încercând în schimb să trăiască printr-o activitate pseudo-independentă, lucrând pentru platforme online sau în economia subterană. Prin urmare, se poate presupune că cifrele reale ar putea fi și mai negative decât cele raportate de Eurostat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În plus, criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat și mai mult situația tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Numărul tinerilor din Europa care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, în special în țări precum Italia, Grecia, Bulgaria și România, este critic și se află din nou în creștere ca urmare a abandonului școlar, a lipsei unor servicii de orientare adecvate, a pierderii locurilor de muncă și a lipsei oportunităților de angajare. Această categorie de persoane vulnerabile se confruntă cu un risc ridicat de marginalizare, sărăcie și excluziunea permanentă de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o categorie amplă care înglobează o populație eterogenă, inclusiv șomeri, tineri care au abandonat școala, absolvenți de studii descurajați care încă nu au găsit un loc de muncă și alți tineri fără ocupație din diverse motive. Șomerii reprezintă doar un subgrup din categoria mai amplă a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, iar zona de intersecție dintre șomeri și această categorie de tineri variază de-a lungul timpului (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Un număr mare de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o pierdere importantă pentru economiile și societățile noastre. Sentimentul de deziluzionare sau de excludere al acestor persoane prezintă, totodată, un risc politic pentru stabilitatea societăților noastre democratice. Incapacitatea sistemelor educaționale și sociale de a preveni fenomenul sau de a reduce numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare indică lipsa unor politici eficiente, sprijinite la scară largă, de promovare a egalității de șanse în întreaga Europă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Această criză îi afectează în special pe lucrătorii cu forme de muncă atipice (9) (activități cu caracter ocazional, muncă ocazională pe bonuri, munca pe platforme online și în regim de colaborare etc.) (10) și, din păcate, tinerii sunt predominanți în aceste forme de muncă. Astfel de locuri de muncă pot fi adesea slab remunerate, cu orare neregulate de lucru, cu o siguranță precară în ceea ce privește locul de muncă sau cu o protecție socială (concediu plătit, pensie, concediu de boală etc.) limitată sau inexistentă. Deseori, astfel de locuri de muncă nu permit solicitarea indemnizațiilor de șomaj sau a ajutoarelor din schemele privind reducerea timpului de muncă puse în aplicare de administrații (11). Acest tip de muncă poate fi întâlnit în special în sectoarele și industriile care sunt grav afectate de pandemia de COVID-19, precum sectorul turismului, al comerțului angro, al comerțului cu amănuntul, al serviciilor de cazare și de alimentație publică (12). Pe de altă parte, noile forme de muncă pot reprezenta o oportunitate pentru tinerii care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate sau pentru tinerii cu handicap, studenți și tineri părinți și, prin urmare, este indispensabil să se asigure salarii decente și asigurări sociale în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ar trebui identificate și luate în considerare în PNRR barierele periferice din calea ocupării forței de muncă, precum mobilitatea, alfabetizarea digitală, sănătatea și condițiile de viață precare, inclusiv lipsa de locuințe sau de asigurări sociale. CESE consideră că statele membre ar putea monitoriza aceste obstacole în calea integrării tinerilor pe piața forței de muncă din punct de vedere calitativ și cantitativ și ar putea face propuneri specifice de înlăturare a lor în cadrul planurilor lor naționale de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Redresarea de după pandemia de COVID-19 ar trebui privită ca o oportunitate. Economia și piața forței de muncă au fost grav afectate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | PNRR reprezintă o oportunitate fără precedent menită să stimuleze și să sprijine schimbarea, al cărei potențial trebuie valorificat printr-o guvernanță incluzivă, ce necesită dialog, deschidere și transparență. Măsurile finanțate prin PNRR ar trebui să implice autoritățile locale, partenerii sociali și societatea civilă, inclusiv organizațiile de tineret, pentru a crea o guvernanță participativă care să ducă la consens, încredere și convingerea aplicării unui tratament just în ceea ce privește PNRR. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că ar trebui să fie garantate de statele membre consultările permanente cu partenerii sociali, cu societatea civilă și cu organizațiile de tineret, în special, în momentul elaborării, a punerii în aplicare și a monitorizării măsurilor adaptate lucrătorilor tineri și tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, pentru a evalua, din perspectiva tinerilor, dacă și în ce măsură politicile sunt adecvate educației și perspectivelor lor de carieră și pentru a le facilita accesul la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE apreciază inițiativele adoptate până în prezent de statele membre menite să evalueze impactul generațional al politicii publice: în Austria, prin „Youth Check” (13), o lege în vigoare din 2013, potrivit căreia toate propunerile legislative și de reglementare noi trebuie evaluate din punctul de vedere al potențialelor consecințe asupra copiilor și a tinerilor, inclusiv prin implicarea Consiliului național pentru tineret, și în Italia, prin COVIGE (14), o comisie recent înființată de Ministerul Politicilor pentru Tineret și alcătuită din manageri și reprezentanți ai administrației publice, profesori universitari și experți în politici de tineret, inclusiv ai Consiliului național pentru tineret, care are ca obiectiv evaluarea impactului generațional al tuturor politicilor publice ex ante și ex post prin indicatori și modele specifice, precum și printr-o comparație cu cele mai bune practici din alte țări ale UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE recomandă statelor membre să adopte măsuri similare sau să monitorizeze politicile care urmează să fie adoptate și care sunt deja aprobate în mod eficient și din punct de vedere generațional, asigurând totodată implicarea adecvată a tinerilor în consultare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cercetările (15) efectuate de Cedefop estimează că aproape 7 milioane de locuri de muncă în UE vor fi pierdute sau nu vor fi create din cauza pandemiei de COVID-19 până în 2022, deși unele sectoare (16) precum sănătatea, știința și inovarea, tehnologia informațiilor și comunicațiile digitale vor înregistra o creștere semnificativă. Pandemia a favorizat crearea de locuri de muncă în sectoare și profesii suficient de flexibile pentru a se adapta la noile norme privind distanțarea socială și telemunca. Este probabil ca acestea să persiste chiar și după pandemie, modificând natura muncii, care, în mod tradițional, necesita spațiu fizic (17). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Potrivit unui raport OCDE (18), pandemia ar putea afecta și atitudinea față de învățare în rândul copiilor și al tinerilor. Întreruperile activităților școlare regulate au făcut ca mulți copii să progreseze mai puțin în ceea ce privește dezvoltarea competențelor. Pe termen scurt, pandemia ar putea conduce la o creștere a abandonului școlar, în timp ce pe termen mediu și lung, ar putea duce la o implicare redusă a cărei consecință ar putea fi ca actuala generație de studenți să nu poată dezvolta comportamente pozitive de învățare, într-un moment de schimbări structurale profunde care vor necesita din partea cetățenilor actualizarea competențelor pe tot parcursul vieții lor. În plus, raportul identifică oportunitățile educaționale ca fiind cauza potențială a inegalității de gen. Raportul solicită intensificarea urgentă a investițiilor în învățarea pe tot parcursul vieții, menită să ajute persoanele să se adapteze și să devină reziliente la șocuri externe. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Într-o lume în rapidă schimbare, modelată de globalizare și de consecințele pandemiei de COVID-19, CESE consideră că este esențial să se prevină necorelarea competențelor, punându-se în centrul de interes competențele, inclusiv cele non-tehnice prin investirea unor resurse adecvate în educație și servicii de orientare, în promovarea îmbunătățirii legăturilor și tranziției între mediul educațional și cel profesional, inclusiv prin promovarea instrumentelor precum alternanța școală-muncă, ucenicii și stagii de practică, și în promovarea programelor de învățare pe tot parcursul vieții, implicând toate părțile interesate cu rol esențial și acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, în special tinerilor, tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și celor cu locuri de muncă unde există cel mai mare risc de transformări. Răspunsul politic adecvat este un pachet integrat privind politica activă în domeniul pieței forței de muncă, conectat cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă și cu sistemele de formare, pentru promovarea unei redresări durabile și favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Există un amplu consens în rândul părților interesate că serviciile de orientare în carieră nu au fost niciodată mai importante, în special pentru tinerii care și-ar putea căuta un loc de muncă imediat după părăsirea învățământului secundar. CESE se alătură celor care solicită investiții solide în serviciile de orientare în carieră (19), ca dovezi ale rolului valoros pe care îl joacă serviciile de orientare în carieră în pregătirea elevilor pentru a face față unei piețe a locurilor de muncă care evoluează rapid, care ar putea să nu fie la înălțimea așteptărilor lor sau să nu corespundă competențelor dobândite. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În PNRR există o trimitere orizontală la tineri în contextul învățământului și al formării profesionale. Formarea și învățarea la locul de muncă, precum uceniciile și stagiile de formare, care constituie în general punctele critice de intrare pentru tineri, a fost, de asemenea, grav întreruptă pe durata crizei, chiar dacă în diferite grade în funcție de industrie și de regiune. Ca susținător de lungă durată a modernizării EFP, CESE salută eforturile naționale de a căuta și a promova soluții alternative pentru a asigura formarea competențelor practice, cum ar fi contractele de învățare și formare la locul de muncă, și extinderea învățării la distanță. Unele țări au adoptat, de asemenea, noi măsuri politice pentru a se asigura că sistemele de învățământ profesional și tehnic (IPT) sunt mai bine pregătite pentru șocuri viitoare (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Strategiile de sensibilizare sunt elemente esențiale în cadrul planurilor de redresare care necesită investiții specifice în furnizorii de servicii pentru tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă. Concluziile recente arată că aproape jumătate din tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare nu au cunoștințe despre măsurile de sprijin guvernamental care le sunt puse la dispoziție (21). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În cadrul PNRR, investițiile în furnizorii de servicii pentru tineret trebuie consolidate, iar între furnizorii de servicii pentru tineret și de servicii publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) ar trebui încurajată cooperarea orizontală. Un rol important în sprijinirea persoanelor care se confruntă cu obstacole pentru ocuparea unui loc de muncă și asigurarea unei tranziții profesionale line îl au de jucat serviciile publice de ocupare a forței de muncă eficiente și eficace, însă sensibilizarea acelor tineri mai vulnerabili din categoria celor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare va necesita cooperarea dintre servicii publice de ocupare a forței de muncă și diverși actori locali, de la asociații și instituții de învățământ la consilieri specializați în probleme de sănătate mintală. Acest lucru necesită un schimb de informații și de date eficace și adecvate și înseamnă că operatorii și consilierii SPOFM vor trebui să dedice mai mult timp gestionării acestor parteneriate (22). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Garanția pentru tineret, finanțată recent prin FSE +, cu obligația de a cheltui cel puțin 12 % din fonduri în statele membre cu o rată mai ridicată decât media UE de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional (23), rămâne principalul instrument de combatere a șomajului în rândul tinerilor în UE. Recomandarea Consiliului privind modul de consolidare a programului, adoptat în octombrie 2020 (24), include o listă a măsurilor privind modul de asigurare a calității celor oferite în cadrul programului, privind modul de îmbunătățire a sensibilizării și de consolidare a monitorizării rezultatelor pentru o mai bună evaluare a programului. Prin urmare, PNRR trebuie să analizeze planurile naționale de punere în aplicare a Garanției pentru tineret și să creeze legături cu aceasta. Nerealizarea acestui lucru va duce la pierderea de oportunități și la crearea de măsuri care nu vor oferi soluții tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | CESE remarcă faptul că ultima actualizare a planurilor naționale de punere în aplicare a Garanției pentru tineret datează din 2014 și că, până în prezent, nu toate statele membre și-au actualizat strategiile naționale pentru tineret pentru a ține seama de Garanția pentru tineret consolidată (25). Statele membre trebuie să-și accelereze eforturile, să integreze învățămintele desprinse și să mobilizeze din punct de vedere strategic fondurile UE pentru a face ca acest instrument să fie cu adevărat eficient și funcțional. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Cu o atenție specială acordată lucrătorilor tineri, trebuie elaborate măsuri pentru a combate șomajul și locurile de muncă precare (26) în rândul tinerilor prin crearea de locuri de muncă de calitate, precum și pentru a proteja numărul mare de lucrători (27) care nu beneficiază de o asigurare socială adecvată. În plus, ar trebui luate în considerare măsuri specifice pentru tinerii lucrători independenți cu scopul de a sprijini și a dezvolta antreprenoriatul în rândul tinerilor și întreprinderile nou-înființate. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Cercetările (28) legate de schimbările aduse sistemelor de protecție socială de către statele membre pe durata pandemiei au arătat că cea mai mare parte au făcut astfel încât măsurile de sprijin pentru venit pentru angajați, precum schemele privind reducerea timpului de muncă, indemnizațiile de șomaj și alte măsuri similare, să fie mai accesibile, în special prin creșterea valorii acestora, prin relaxarea condițiilor de eligibilitate și prin prelungirea duratei lor. Deși aceste măsuri nu îi vizează în mod specific pe tineri, ele vor contribui la sprijinirea tinerilor care se confruntă cu un risc mai mare de a deveni șomeri și care sunt deseori excluși de la protecția socială precum indemnizațiile de șomaj, din cauza lipsei istoricului profesional. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea unui sistem universal de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii (cu forme de muncă tipice și atipice, tineri și adulți) sunt acoperiți în mod egal de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | CESE consideră că este, de asemenea, important ca tinerii să fie sprijiniți în ceea ce privește securitatea socială și, prin urmare, încurajează toate statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (29), care recomandă statelor membre să asigure accesul la o protecție socială adecvată pentru toate formele de muncă. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Sunt necesare mai multe eforturi pentru a găsi modalități de reconciliere a securității forței de muncă și a calității locurilor de muncă în cadrul unei piețe dinamice a muncii, iar consolidarea dialogurilor sociale reprezintă elementul esențial pentru a găsi măsuri eficiente. Cele mai bune practici se pot întâlni în țări precum 1) Portugalia, unde administrația organizează dezbateri regulate cu partenerii sociali și cu organizațiile de tineret. Măsurile precum o cotă pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în cadrul întreprinderilor cu un număr mare de plasamente de stagiu și subvenții pentru angajare pentru contractele pe termen scurt (30) au contribuit la stimularea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în această țară; și 2) Spania, unde dialogurile sociale au condus la extinderea protecției sociale pentru a include și stagiile (31). |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Incertitudinea, îngrijorarea și anxietatea care pot duce la depresie în rândul tinerilor s-au acutizat rapid în momentul declanșării crizei și continuă să se intensifice în unele țări. Întreruperea temporară a activităților instituțiilor educaționale și a activităților sociale, culturale și sportive au slăbit legăturile sociale care contribuie la o bună sănătate mintală. Sprijinul în materie de sănătate mintală furnizat în școli și universități a fost grav perturbat în multe țări, și tinerii utilizează tot mai mult alte platforme de sprijin, precum liniile telefonice și centrele pentru tineret, iar serviciile de sănătate mintală oferă teleconsultații și forme de îngrijire la distanță pentru a menține continuitatea serviciilor. În același timp, furnizorii respectivelor servicii au fost, la rândul lor, foarte afectați de măsurile de izolare și mulți nu și-au putut relua activitățile din cauza lipsei resurselor financiare și umane. CESE consideră că este esențială sprijinirea acestui sector care depinde în foarte mare măsură de voluntari și de finanțarea proiectelor, printr-o finanțare mai durabilă, întrucât s-a dovedit a fi un element esențial al structurii sociale pe durata crizei. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Se poate face mai mult pentru a aborda dimensiunea de gen în cadrul PNRR, în special în ceea ce îi privește pe tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și care sunt, în general, mai numeroși în rândul femeilor tinere decât în rândul bărbaților tineri. În 2020, procentul de femei tinere care nu erau încadrate profesional și nu urmau niciun program educațional sau de formare a fost în medie de 1,3 ori mai mare decât cel al bărbaților tineri, iar procentul femeilor tinere inactive din acest grup a fost de 1,7 mai mare. Cota este deosebit de ridicată în țările din estul Europei (Bulgaria, România, Ungaria, Cehia, Slovacia și Polonia) și în Italia (32). Majoritatea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare din aceste țări se regăsesc în acest grup din cauza responsabilităților familiale sau a unui handicap. O proporție mai mare a femeilor tinere petrece timp având grijă de copii și de alți membri ai familiei. Femeile tinere petrec aproape de trei ori mai mult timp decât bărbații tineri desfășurând activități de îngrijire și activități casnice neplătite. Comitetul salută măsurile instituite de unele state membre pentru a încuraja și promova ocuparea forței de muncă și antreprenoriatul în rândul femeilor, de a investi în infrastructuri sociale adecvate și de a reforma sistemele de îngrijire a copiilor, în special educația în materie de îngrijire a preșcolarilor și solicită ca aceste bune practici să fie extinse la nivelul UE, pentru a sprijini încadrarea integrală pe piața forței de muncă a femeilor, în special a tinerelor mame, și solicită un sistem solid, cu indicatori relevanți, de monitorizare anuală a progreselor și bugetelor alocate și utilizate pentru garantarea egalității de gen în contextul Mecanismului de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

4.21.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018 (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

1

(2)  Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială – Pregătirea protecției sociale pentru viitor (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

2

(3)  Strategia UE pentru tineret (2018) (JO C 456, 18.12.2018, p. 1); Pachetul de sprijinire a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor (2020) (JO C 372, 4.11.2020, p. 1); O punte către locuri de muncă – Consolidarea Garanției pentru tineret (2020); ALMA (2021); Anul european al tineretului (preconizat pentru 2022).

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_en

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=ro

5

(6)  Tinerii sunt de obicei definiți ca aparținând grupei de vârstă 15-29 de ani.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  Konle-Seidl, R. și Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Tinerii din Europa: efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației lor economice și sociale), Parlamentul European, Luxemburg.

8

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

9

(10)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

10

(11)  Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: implicațiile pentru forța de muncă și viața profesională), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

11

(12)  Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. și Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Accesul la protecția socială pentru tinerii care lucrează cu contracte de muncă atipice sau ca lucrători independenți în Europa).

12

(13)  https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

13

(14)  https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

14

(15)  https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

15

(16)  https://ec.europa.eu/eures/public/ro/news-articles/-/asset_publisher/L2ZVYxNxK11W/content/four-job-sectors-in-high-demand-as-a-result-of-the-covid-19-pandemic

16

(17)  Previziuni Cedefop privind competențele și locurile de muncă.

17

(18)  https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

18

(19)  https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

19

(20)  Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Dezvoltarea competențelor pe durata pandemiei de COVID-19: Bilanțul răspunsurilor inițiale în cadrul învățământului profesional și tehnic), Biroul Internațional al Muncii – Geneva: ILO, 2021.

20

(21)  Moxon, D., Bacalso, C, și Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Dincolo de pandemie: impactul pandemiei de COVID-19 asupra tinerilor din Europa), Bruxelles, Forumul European de Tineret.

21

Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe

(22)  PES partnership management (Gestionarea parteneriatului SPOFM), Eamonn Davern (septembrie 2020).

22

PES partnership management

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=ro

23

(24)  Recomandarea Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 372, 4.11.2020, p. 1).

24

(25)  Konle-Seidl, R. și Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Tinerii din Europa: efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației lor economice și sociale), Parlamentul European, Luxemburg.

25

(26)  Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2017 referitoare la condițiile de muncă și locurile de muncă cu contracte precare [2016/2221(INI)] (JO C 334, 19.9.2018, p. 88).

26

(27)  Biroul Internațional al Muncii World Social Protection Report 2020-22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future. (Raport privind protecția socială la nivel mondial pentru 2020: Protecția socială la o răscruce – Pe calea unui viitor mai bun). Geneva: ILO, 2021.

27

(28)  Institutul European al Sindicatelor (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Lucrătorii cu forme de muncă atipice și lucrătorii independenți în UE: protecția socială pe durata pandemiei de COVID-19).

28

(29)  Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

29

(30)  https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

30

(31)  121/000066 Proiect de lege privind garantarea puterii de cumpărare a pensiilor și alte măsuri de consolidare a sustenabilității financiare și sociale a sistemului public de pensii (congreso.es)

31

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/-/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training

32

---

ANEXĂ

Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 3

Depus de:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 — Munca decentă pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare cu ajutorul planurilor naționale de redresare

Punctul 4.17

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea
  unui sistem universal
  de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii
  (cu forme de muncă tipice și atipice, tineri și adulți)
  sunt acoperiți în mod
  egal
  de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă. | Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea
  unor sisteme puternice și eficace
  de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii sunt acoperiți în mod
  adecvat
  de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea
  unui sistem universal
  de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii
  (cu forme de muncă tipice și atipice, tineri și adulți)
  sunt acoperiți în mod
  egal
  de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă.

Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea
  unor sisteme puternice și eficace
  de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii sunt acoperiți în mod
  adecvat
  de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă.

| Expunere de motive |
| --- |
| Suntem pe deplin de acord că PNRR ar putea fi utilizate pentru a consolida și a sprijini ambițiile și eforturile statelor membre de a pune în aplicare Recomandarea privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, respectând condițiile și practicile socioeconomice naționale ale acestora. Orice apel la un sistem universal de protecție socială nu este compatibil cu scopul prezentului aviz. |

Expunere de motive

Suntem pe deplin de acord că PNRR ar putea fi utilizate pentru a consolida și a sprijini ambițiile și eforturile statelor membre de a pune în aplicare Recomandarea privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, respectând condițiile și practicile socioeconomice naționale ale acestora. Orice apel la un sistem universal de protecție socială nu este compatibil cu scopul prezentului aviz.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 74 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 101 |
| Abțineri: | 19 |

Voturi pentru:

74

Voturi împotrivă:

101

Abțineri:

19

AMENDAMENTUL 4

Depus de:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 — Munca decentă pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare cu ajutorul planurilor naționale de redresare

Punctul 1.9

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină ucenicia și stagiile de practică de calitate, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea
  , Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate și asigurarea unei remunerații decente pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Cadrului pentru stagii
  de calitate. | CESE salută dispozițiile din PNRR care sprijină uceniciile și stagiile de practică de calitate, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre






  — | să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1); |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină ucenicia și stagiile de practică de calitate, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea
  , Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate și asigurarea unei remunerații decente pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Cadrului pentru stagii
  de calitate.

CESE salută dispozițiile din PNRR care sprijină uceniciile și stagiile de practică de calitate, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre

—

să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1);

| — | să utilizeze viitoarea revizuire
  a Cadrului pentru stagii de calitate
  pentru a evalua, în cooperare cu statele membre și în special prin intermediul EMCO, și în consultare cu partenerii sociali, modul în care au fost aplicate recomandările privind condițiile de muncă, obiectivele de formare și dacă ofertantul stagiului acordă stagiarului o indemnizație sau o compensație, pentru a evita practicile neloiale
  . |
| --- | --- |

—

să utilizeze viitoarea revizuire
  a Cadrului pentru stagii de calitate
  pentru a evalua, în cooperare cu statele membre și în special prin intermediul EMCO, și în consultare cu partenerii sociali, modul în care au fost aplicate recomandările privind condițiile de muncă, obiectivele de formare și dacă ofertantul stagiului acordă stagiarului o indemnizație sau o compensație, pentru a evita practicile neloiale
  .

| Expunere de motive |
| --- |
| Recomandăm ca textul să fie împărțit în două părți și să nu se amestece ucenicia și stagiul.
  Prima parte se referă la ucenicie. Cadrul UE funcționează bine și nu se are în vedere nicio revizuire a acestuia. A doua parte este legată de revizuirea cadrului UE pentru stagii și poate fi o ocazie de a verifica punerea în aplicare și progresele înregistrate în statele membre. |

Expunere de motive

Recomandăm ca textul să fie împărțit în două părți și să nu se amestece ucenicia și stagiul.

Prima parte se referă la ucenicie. Cadrul UE funcționează bine și nu se are în vedere nicio revizuire a acestuia. A doua parte este legată de revizuirea cadrului UE pentru stagii și poate fi o ocazie de a verifica punerea în aplicare și progresele înregistrate în statele membre.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 69 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 112 |
| Abțineri: | 15 |

Voturi pentru:

69

Voturi împotrivă:

112

Abțineri:

15

AMENDAMENTUL 5

Depus de:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 — Munca decentă pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare cu ajutorul planurilor naționale de redresare

Punctul 1.11

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de
  programe de stabilizare
  . În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații. | CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de
  contracte care fac parte dintr-un parcurs profesional care duce la acest tip de contract
  . În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în
  completarea eforturilor de formare ale angajatorului prin
  crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de
  programe de stabilizare
  . În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații.

CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de
  contracte care fac parte dintr-un parcurs profesional care duce la acest tip de contract
  . În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în
  completarea eforturilor de formare ale angajatorului prin
  crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații.

| Expunere de motive |
| --- |
| Subvenția pentru angajare îi poate ajuta pe tineri să fie angajați și pe angajatori să găsească potențiali lucrători, dar ambele părți au nevoie de flexibilitate pentru a elabora un plan de formare și de carieră care să conducă la o formă de contract mai stabilă. Aceasta depinde de competențe, performanță, implicare și alte criterii obiective. Granturile pentru recrutare acoperă, de asemenea, forme de contracte de muncă duale care fac parte dintr-un parcurs de formare și profesional. Prin urmare, este oportun ca propunerea să se concentreze asupra condiționalității privind ocuparea durabilă, pentru a promova integrarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. |

Expunere de motive

Subvenția pentru angajare îi poate ajuta pe tineri să fie angajați și pe angajatori să găsească potențiali lucrători, dar ambele părți au nevoie de flexibilitate pentru a elabora un plan de formare și de carieră care să conducă la o formă de contract mai stabilă. Aceasta depinde de competențe, performanță, implicare și alte criterii obiective. Granturile pentru recrutare acoperă, de asemenea, forme de contracte de muncă duale care fac parte dintr-un parcurs de formare și profesional. Prin urmare, este oportun ca propunerea să se concentreze asupra condiționalității privind ocuparea durabilă, pentru a promova integrarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 69 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 120 |
| Abțineri: | 16 |

Voturi pentru:

69

Voturi împotrivă:

120

Abțineri:

16

Următorul punct al avizului secțiunii a fost modificat pentru a reflecta conținutul amendamentului adoptat de Adunare, însă a întrunit mai mult de o pătrime din voturile exprimate în ședința secțiunii [articolul 59 alineatul (4) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 2

Depus de:

BABRAUSKIENĖ Tatjana

SOC/689 — Munca decentă pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare cu ajutorul planurilor naționale de redresare

Punctul 1.9

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină ucenicia și stagiile de practică
  de calitate
  , întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate
  și asigurarea unei remunerații decente
  pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Cadrului pentru stagii de calitate. | CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină
  formarea de calitate, din care fac parte
  ucenicia și stagiile de practică, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate
  . Ar trebui asigurată o remunerație decentă
  pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a
  Recomandării Consiliului privind un cadru
  de calitate
  pentru stagii. CESE sugerează, de asemenea, să se elaboreze un Cadru european pentru stagii de calitate, pentru a garanta valoarea educațională a unei astfel de experiențe de învățare
  . |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină ucenicia și stagiile de practică
  de calitate
  , întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate
  și asigurarea unei remunerații decente
  pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Cadrului pentru stagii de calitate.

CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină
  formarea de calitate, din care fac parte
  ucenicia și stagiile de practică, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente (1). Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate
  . Ar trebui asigurată o remunerație decentă
  pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a
  Recomandării Consiliului privind un cadru
  de calitate
  pentru stagii. CESE sugerează, de asemenea, să se elaboreze un Cadru european pentru stagii de calitate, pentru a garanta valoarea educațională a unei astfel de experiențe de învățare
  .

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 127 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 62 |
| Abțineri: | 8 |

Voturi pentru:

127

Voturi împotrivă:

62

Abțineri:

8

---

(1)  Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018.

(1)  Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018.

(1)  Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018.

(1)  Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018.

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/38

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Munca atipică și cooperativele de platforme în transformarea digitală a industriei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/06)

| Raportor: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Erwin DE DEYN |

Raportor:

Giuseppe GUERINI

Coraportor:

Erwin DE DEYN

| Decizia Adunării plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 10.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 219/0/10 |

Decizia Adunării plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

10.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

219/0/10

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Economia platformelor digitale este un fenomen în plină expansiune, care depășește granițele Uniunii Europene. Pe măsură ce acest fenomen crește, s-au înmulțit și formele de relații de muncă pentru persoanele care lucrează pe aceste platforme: activitate independentă, relații de colaborare discontinue, contracte individualizate ale angajaților. În acest context, cooperativele lucrătorilor pot fi un instrument interesant pentru a spori stabilitatea relațiilor de muncă create prin intermediul platformelor digitale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Având în vedere amploarea fenomenului, CESE consideră că este util și necesar ca Uniunea Europeană și statele membre să coordoneze punerea în aplicare a unor norme adecvate, pentru a asigura un echilibru între nevoia de inovare și protecția drepturilor lucrătorilor pe platforme digitale, în mod similar cu modul în care sunt tratați consumatorii și utilizatorii în proiectele de regulamente referitoare la actul legislativ privind serviciile digitale și, respectiv, actul legislativ privind piețele digitale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Platformele digitale încurajează, de asemenea, dezvoltarea unor noi forme de întreprinderi care pot extinde posibilitățile de participare activă a multor persoane pe noile piețe digitale. Printre aceste forme de întreprinderi, forma de cooperativă este deosebit de atractivă pentru a promova participarea incluzivă la guvernanța platformelor digitale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Forma cooperativă permite dezvoltarea întreprinderilor înființate de lucrători independenți care își propun să mențină autonomia și creativitatea, îmbunătățindu-și, în același timp, veniturile, condițiile de muncă și accesul la protecție socială și evitând formele atipice de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE observă că forma cooperativă poate combina caracteristicile platformelor digitale cu modelul organizatoric al muncii în asociere, dar permite, de asemenea, în cazul în care condițiile impun acest lucru, menținerea statutului de angajat pentru asociați, fiind acoperite toate garanțiile prevăzute pentru lucrători în temeiul contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE încurajează Comisia Europeană, statele membre ale UE și actorii implicați în dialogul social să aibă în vedere inițiative care ar putea încuraja dezvoltarea de cooperative de platforme care, prin intermediul noilor tehnologii, să acționeze pentru a sprijini tendința antreprenorială prin reunirea tinerilor lucrători și antreprenori în cooperative. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Punerea în aplicare efectivă a acestor inițiative necesită implicarea tuturor părților interesate; din acest motiv, dialogul social poate juca un rol esențial, motiv pentru care CESE este pregătit să joace un rol în promovarea cooperativelor de platforme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Platformele digitale nu cunosc frontiere terestre. În plus, principiul țării de origine se aplică pe teritoriul nostru european. Succesul acestor inițiative depinde de înțelegerea și aplicarea comună a acestor aspecte. CESE solicită să se acorde atenție riscului de fragmentare a pieței interne, care ar penaliza atât platformele, cât și pe angajații acestora. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că este util ca punerea în aplicare a Strategiei europene pentru tranziția digitală să includă inițiative de sprijinire a apariției de cooperative pentru gestionarea platformelor digitale, inclusiv în vederea promovării proprietății colective asupra serviciilor digitale, a datelor și a infrastructurii tehnologice, permițând astfel o mai mare diversificare a mediului economic și răspândirea democrației economice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE observă că cooperativele, în calitate de organizații autonome ale persoanelor reunite voluntar pentru a răspunde propriilor nevoi lor sociale, economice și culturale comune, printr-o organizare democratică și participativă, oferă o soluție interesantă la problemele de guvernanță și control democratic al platformelor digitale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită ca propunerile Comisiei Europene de reglementare a lucrătorilor pe platforme online să fie elaborate cu atenție și printr-o abordare deschisă inovării, care să contribuie la sprijinirea competitivității întreprinderilor, fără a pierde din vedere protecția drepturilor lucrătorilor, în special, prin garanția că persoanele care lucrează pentru platformele digitale sunt instruite și capabile să înțeleagă și să controleze mai bine modul în care sunt aplicați algoritmii care reglementează angajarea lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Introducere și context

| 2.1. | În procesul de transformare rapidă a economiei și a întreprinderilor, digitalizarea a căpătat un rol strategic esențial, ajungând să se generalizeze în toate sectoarele de activitate, vizând întregul ciclu al lanțului valoric al produselor și serviciilor și implicând atât întreprinderile mari, cât și întreprinderile mici și microîntreprinderile. Consecințele pentru lumea muncii, în ceea ce privește noile oportunități și provocări, sunt relevante atât în ceea ce privește natura, cât și rapiditatea schimbărilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ca urmare a transformării digitale rapide, apar noi modalități de lucru și noi forme de organizare a întreprinderilor. Activitatea platformelor necesită, printre altele, soluții noi și flexibile, pe care cadrele juridice actuale nu sunt întotdeauna în măsură să le reglementeze. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Actuala transformare rapidă a scos la iveală lacune la nivelul securității juridice, motiv pentru care dialogul social și negocierile colective sunt importante pentru că oferă un cadru pentru negocierea noilor norme privind activitatea pe platformele digitale. Multe state membre au luat măsuri pentru a clarifica statutul profesional al unei persoane care lucrează prin intermediul platformelor digitale; în acest sens, acțiunea de reglementare a Comisiei Europene ar trebui să încurajeze acordurile care pot, în același timp, să se adapteze la schimbările de pe piața forței de muncă, asigurând, în același timp, garanțiile necesare pentru protecția socială a lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deși fenomenul „platformelor digitale” se referă la o gamă largă de modele care pot include rețelele sociale, site-urile de comerț electronic, site-urile de intermediere financiară sau accesul la resurse și date și gestionarea acestora, în prezentul aviz vom aborda o perspectivă legată în mod special de muncă și ne vom referi în special la întreprinderile care operează prin intermediul aplicațiilor sau site-urilor web. În special, vom lua în considerare formula specifică a platformelor digitale de natură cooperativă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Comisia Europeană analizează implicațiile pentru condițiile lucrătorilor pe platforme online prin intermediul unei consultări deschise într-o primă etapă la 24 februarie și cu o a doua etapă între 15 iunie și 15 septembrie 2021. Prin intermediul acestor consultări, Comisia solicită partenerilor sociali să precizeze dacă ar trebui sau nu să se ia măsuri legislative. Consultarea identifică șapte domenii de acțiune: 1) statutul profesional; 2) condițiile de muncă; 3) accesul la protecție socială; 4) accesul la reprezentare și la negociere colectivă; 5) dimensiunea transfrontalieră; 6) gestionarea algoritmică; 7) formarea permanentă și oportunitățile de angajare pentru persoanele care lucrează prin intermediul platformelor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Platformele digitale construiesc un „spațiu virtual” în care au loc interacțiuni și schimburi care reprezintă mult mai mult decât o simplă corespondență între cerere și ofertă, care pot exercita o putere din ce în ce mai mare de control și influență asupra lucrătorilor, furnizorilor și utilizatorilor, oferind noi servicii pentru clienți și noi opțiuni pentru ocuparea forței de muncă. Acest lucru este posibil prin utilizarea sistemelor de creare de profiluri și prin utilizarea pe scară largă a datelor, aplicând sisteme de inteligență artificială și algoritmi stabiliți de cei care guvernează platformele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prin intermediul unei politici sofisticate de marketing, care dă persoanelor ce acționează pe platforme impresia că sunt actori-cheie în cadrul unui proces orizontal inter pares, platformele își propun și se definesc ca spații de întâlnire pentru o relație directă și fără intermediari, dar nu sunt – de fapt – niciodată complet descentralizate sau neutre; dimpotrivă, ele însele sunt factori activi de intermediere, cu ierarhii bine definite, dar adesea neevidente. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Deși există un corpus legislativ cuprinzător la nivelul UE și la nivel național, care acoperă diferite forme de ocupare a forței de muncă, platformele nu se adaptează întotdeauna cu ușurință la aplicarea și punerea în aplicare a acestor cadre de reglementare. Ar trebui încurajate informarea, dialogul social și învățarea reciprocă, pentru a facilita și a sprijini o dezvoltare robustă și durabilă a platformelor digitale și pentru a spori cooperarea și încrederea între actorii de pe piața digitală. Dialogul social și negocierile colective sunt mai în măsură să reglementeze situațiile în schimbare rapidă decât intervențiile legislative precipitate, care ar putea împiedica inovarea. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Cu toate acestea, este clar că o bună reglementare trebuie să țină seama de inovațiile majore care pot proveni din tehnologiile digitale și recunoașterea drepturilor lucrătorilor în aceste noi forme de organizare a muncii. Acțiunea asupra schimbării înseamnă orientarea activă a modelului de dezvoltare, care, în opinia noastră, trebuie să se concentreze în mod special asupra mediului și societății. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În contextul transformării digitale care are loc în întreaga lume, trebuie luate măsuri adecvate la toate nivelurile, pentru a sprijini dezvoltarea unei tranziții digitale durabile, guvernată de un cadru de reglementare european adecvat și clar pentru diferiții actori de pe piața digitală, în special în cazul celei reprezentate de platforme. Instituțiile europene au început să lucreze pe această temă în mai multe moduri (1), iar CESE a adoptat deja câteva avize privind chestiuni fiscale (2), reglementarea pieței digitale (3) și aspecte legate de forța de muncă (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Într-un context general de schimbare a condițiilor de muncă, din ce în ce mai multe persoane sunt în măsură să furnizeze servicii prin intermediul activităților independente mulțumită platformelor digitale, astfel cum s-a subliniat în evaluarea impactului publicată de CE în ianuarie 2021 (5). Lipsa unui cadru de reglementare adecvat riscă să ducă la utilizarea unor forme inadecvate de activitate independentă, care, ca atare, trebuie să îndeplinească criterii precum: autonomia, libera exprimare a voinței părților de a participa, autodeterminarea în organizarea muncii și independența. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Analiza Comisiei Europene arată că este posibil ca persoanele care lucrează prin intermediul platformelor să nu dispună de informații și de o înțelegere adecvate cu privire la modul în care algoritmii sunt aplicați pentru a lua anumite decizii care ar putea avea impact asupra condițiilor lor de muncă. Lipsa de înțelegere și de informații poate fi problematică, în special în contextul supravegherii digitale și al gestionării datelor, atunci când proiectarea și gestionarea algoritmică afectează condițiile de muncă. Acesta este motivul pentru care dialogul social este esențial. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Sensibilizarea și securitatea juridică în ceea ce privește contractele de muncă aplicabile lucrătorilor de pe platforme online, asigurând condiții decente de remunerare, accesul la protecție socială și negocierea colectivă reprezintă o necesitate atât pentru întreprinderi, cât și pentru lucrători. Aceeași necesitate de claritate există și în ceea ce privește criteriile pentru statutul de angajator și de lucrător care desfășoară o activitate independentă. CESE a făcut o declarație clară cu privire la aceste chestiuni în avizul său SOC 645/2021, pe tema Munca decentă în economia platformelor – solicitat de Președinția germană a Consiliului UE în a doua jumătate a anului 2020 |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | În cadrul economiei platformelor digitale, după cum recunoaște însăși Comisia, cooperativele au creat cu succes modele care permit o combinație virtuoasă de antreprenoriat, drepturi sociale și condiții de muncă adecvate (6). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Observații generale

| 3.1. | Schimbările puternice și rapide asociate cu digitalizarea economiei și a vieții sociale implică noi solicitări de flexibilitate și rapiditate de adaptare, care extind, de asemenea, gama de alegere a unor forme autonome de muncă, deși conduc uneori la noi forme de fragmentare și fărâmițare a muncii, nu numai ca proces descompus în etape (precum în lanțurile clasice de asamblare), ci și defalcat în termeni spațiali și temporali, destructurând adesea inclusiv distincția dintre timpul de lucru și timpul de viață privată al persoanelor implicate în unele faze ale acestor procese. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Aceste aspecte fac parte dintr-un fenomen complex, care afectează și profesiile cu înaltă calificare, însărcinate cu anumite părți ale procesului de producție prin contracte independente sau „profesii liberale”. De exemplu, ne gândim la întreaga lume a programatorilor de calculatoare, a analiștilor de date și a dezvoltatorilor de aplicații sau la toți furnizorii de servicii complementare, care sunt din ce în ce mai descentralizați. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că adoptarea și aplicarea corectă a normelor UE și a celor naționale, care recunosc nevoia de protecție a lucrătorilor vizați de așa-numitele „contracte atipice” (7), rămâne o provocare deschisă în multe state membre. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Apariția platformelor digitale ca instrument de recrutare a lucrătorilor a constat, în multe cazuri, în utilizarea unor forme de angajare a unor lucrători independenți, chiar și în cazurile în care activitățile nu au fost efectiv desfășurate efectiv în mod autonom și independent. Au existat, de asemenea, cazuri în care această abordare răspundea mai mult necesității de a limita costurile forței de muncă decât celei de a maximiza autonomia în organizarea muncii. Acest lucru a dus, de asemenea, la creșterea numărului de litigii în instanțele din mai multe țări europene. Pe de altă parte, este clar că un astfel de fenomen aflat în schimbare rapidă nu poate fi soluționat prin mijloace judiciare și litigii, ci necesită găsirea unor soluții viabile care să surprindă și să interpreteze în mod corespunzător schimbările profunde în curs. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest context, forma cooperativă permite dezvoltarea întreprinderilor de lucrători independenți (cum ar fi cooperativele lucrătorilor independenți), care își propun să mențină autonomia și creativitatea, îmbunătățindu-și, în același timp, veniturile, condițiile de muncă și accesul la protecție socială. În plus, forma cooperativă cea mai clasică (cea a cooperativelor de muncă) poate combina caracteristicile platformelor digitale cu modelul organizatoric al muncii în asociere, care se caracterizează printr-o structură democratică și prin garanțiile prevăzute pentru angajați în cadrul contractelor de muncă naționale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | O cooperativă de platforme este o întreprindere cooperativă guvernată în mod democratic, cu implicarea părților interesate participante, care organizează producția și schimbul de bunuri și servicii prin intermediul unei infrastructuri informatice și al unor protocoale care servesc drept interfață pentru diferite dispozitive, atât fixe, cât și mobile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | La fel ca orice cooperativă, cooperativele de platforme sunt deținute și gestionate de cei care depind în cea mai mare măsură de ele, în acest caz de lucrători, utilizatori și alte părți interesate. Desigur, acest lucru se realizează luând în considerare cadrul contractual adecvat al lucrătorilor asociați, atât în cazul în care lucrează ca angajați, cât și în cazul în care ei dobândesc statutul de lucrători independenți. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pe lângă că determină forma întreprinderii și relația dintre actori, modelul cooperatist are o influență decisivă asupra fluxurilor decizionale ale algoritmului de funcționare și este util, de asemenea, pentru „o mai bună distribuire a beneficiilor în rândul producătorilor/furnizorilor de servicii și pentru a include cetățenii/consumatorii în guvernanță, procesul decizional și distribuirea beneficiilor”, astfel cum s-a susținut recent în avizul CESE NAT/794 (8). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În acest sens, încurajarea apariției de noi întreprinderi, care reunesc acești lucrători în cooperative, poate contribui la dezvoltarea unor noi forme de întreprindere. Agregarea este benefică pentru cei implicați în aceste activități, atât în ceea ce privește extinderea oportunităților de afaceri (atât între ei, cât și în relație cu exteriorul), precum și în ceea ce privește mutualizarea costurilor și a beneficiilor. Adesea, atunci când legislația națională permite acest lucru, astfel de cooperative permit accesul membrilor lor independenți la sistemele de protecție socială existente. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Antreprenoriatul, competențele antreprenoriale și spiritul întreprinzător sunt principalele pârghii ale creșterii economice; cu toate acestea, este dificil să se înființeze întreprinderi izolate și, mai presus de toate, de către tineri. Din acest motiv, este interesant să se dezvolte aceste forme cooperative care, datorită noilor tehnologii, pot sprijini tendința antreprenorială prin reunirea lucrătorilor tineri în cooperative, indiferent de statutul lor juridic (angajat sau independent). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Reglementările în domeniul muncii și sistemele de securitate socială care s-au dezvoltat în conformitate cu condițiile standard de ocupare a forței de muncă nu par în măsură să răspundă nevoilor lucrătorilor care lucrează pe baza unor contracte atipice, dar au totuși nevoie de protecție socială și de forme adecvate de negociere colectivă. Multe dintre provocările pe care le reprezintă astăzi transformarea forței de muncă și digitalizarea au încurajat cooperativele să răspundă nevoilor lucrătorilor care nu sunt acoperiți de mecanismele instituționale actuale și, în același timp, să depună eforturi pentru a spori sentimentul de împlinire al lucrătorilor prin încurajarea participării angajaților la capital. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În ceea ce privește lucrătorii care doresc ca autonomia lor să fie garantată (adică fără a lua în considerare fenomenul „falșilor independenți”), au apărut recent noi modele cooperatiste ca răspuns la creșterea semnificativă a noilor forme de muncă. Aceste noi forme de cooperative pot fi un instrument excelent pentru a încuraja o mai bună diseminare a competențelor antreprenoriale și a mutualizării costurilor și beneficiilor. În special, datorită noilor tehnologii, o formă de economie nouă, cum ar fi așa-numita economie a platformelor, ar putea găsi în instrumentul cooperatist modalități prin care mulți lucrători independenți să devină și proprietari ai acestor platforme, evitând astfel așa-numitele efecte negative ale dispersării sarcinilor (9). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ideea de bază a cooperativelor de platforme este clară: noile modele de afaceri bazate pe internet și platformele online pot fi combinate cu modelul cooperatist, acordând drepturi de proprietate și de control acelorași persoane care utilizează platformele online și lucrează prin intermediul lor. Aceste forme inovatoare de afaceri pot crește nivelul de ocupare a forței de muncă în economia platformelor și pot face ca economia digitală să fie mai participativă. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Platformele digitale cooperative creează astfel un „model de întreprinderi” care utilizează tehnologii digitale, site-uri web și aplicații mobile distribuite, bazându-se pe un proces decizional democratic și pe partajarea proprietății între părțile interesate. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În acest mod, forma juridică a cooperativei, organizată pe baza platformelor digitale, se pretează foarte bine și la organizarea de agenții de schimb și de partajare a datelor, care ar putea fi utilizate din ce în ce mai mult de întreprinderi și, în special, de IMM-uri, care întâmpină dificultăți tot mai mari în a înființa entități intermediare pentru gestionarea și schimbul de date, permițând, de exemplu, IMM-urilor să se regrupeze și să mențină guvernanța acestor structuri. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Acest potențial nu a scăpat atenției Comisiei Europene, care, la articolul 9 din propunerea de regulament privind guvernanța europeană a datelor (Data Governance Act), prezentată la 25 noiembrie 2020, prevede în mod expres posibilitatea de a organiza „servicii de partajare de date”, după cum a subliniat și CESE în avizul său INT/921 (10). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | În ceea ce privește funcția de democratizare a economiei digitale pe care o pot îndeplini cooperativele, o referință importantă se regăsește și în Raportul privind economia digitală 2019, realizat de ONU (11), și într-un raport recent al OIM (12). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Este important să se pună la dispoziția persoanelor care lucrează prin intermediul platformelor instrumente prin care să își poată orienta cariera și să aibă acces la dezvoltarea profesională și la dezvoltarea competențelor. După cum a remarcat Comisia, indiferent de statutul profesional al persoanelor care lucrează și/sau furnizează servicii prin intermediul platformelor digitale, ele ar trebui sprijinite prin formare și reconversie profesională continuă, inclusiv pentru accesul la protecție socială și, în special, la protecția sănătății și a securității la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Modelul platformelor digitale, inclusiv sub formă cooperativă, poate fi aplicat pentru a dezvolta și a îmbunătăți accesul la ofertele de învățământ la distanță, ceea ce poate facilita învățarea personalizată. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Diseminarea pe scară largă a instrumentelor de digitalizare nu numai a activităților profesionale, ci și a multor aspecte ale vieții de zi cu zi necesită o largă capacitate de formare în domeniul competențelor digitale de bază. Actorii implicați în dialogul social și instituțiile europene ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici în acest domeniu, în vederea promovării învățării reciproce și a creșterii nivelului de sensibilizare cu privire la potențialul digitalizării economiei. Principalul cadru pentru a promova formarea continuă a lucrătorilor salariați este reprezentat de dialogul social și de negocierea colectivă. |
| --- | --- |

3.20.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/dossiers.

1

(2)  Avizul CESE pe tema Impozitarea economiei colaborative – cerințe de raportare (aviz suplimentar) (JO C 364, 28.10.2020, p. 62).

2

Impozitarea economiei colaborative – cerințe de raportare

(3)  Avizul CESE pe tema Actul legislativ privind piețele digitale (JO C 286, 16.7.2021, p. 64).

3

Actul legislativ privind piețele digitale

(4)  Avizul CESE pe tema Directiva privind condițiile de muncă (JO C 283, 10.8.2018, p. 39).

4

Directiva privind condițiile de muncă

(5)  Evaluarea inițială a impactului – Collective bargaining agreements for self-employed – scope of application of EU competition rules (Contracte colective de muncă pentru lucrătorii independenți – domeniul de aplicare al normelor UE în materie de concurență), 6 ianuarie 2021. A se vedea https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12483-Collective-bargaining-agreements-for-self-employed-scope-of-application-EU-competition-rules_ro.

5

Collective bargaining agreements for self-employed – scope of application of EU competition rules

(6)  Un exemplu marcant include cooperativele afiliate federației CoopCycle. Acestea sunt cooperative de curieri pe bicicletă care lucrează ca asociați în cadrul cooperativei lor, care, la rândul ei, utilizează în comun cu altele din alte orașe programul informatic care permite tranzacții și contacte între lucrători, furnizori și utilizatori: https://coopcycle.org/en/.

6

(7)  Munca atipică este un concept care a beneficiat de o atenție politică tot mai mare, în special în ultimele decenii. A se vedea, de exemplu, studiul All For One: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

7

All For One

(8)  Avizul CESE pe tema Digitalizarea și durabilitatea – statu-quoul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile (JO C 429, 11.12.2020, p. 187).

8

Digitalizarea și durabilitatea – statu-quoul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile

(9)  https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

9

(10)  Avizul CESE pe tema Guvernanța datelor (JO C 286, 16.7.2021, p. 38).

10

Guvernanța datelor

(11)  https://unctad.org/system/files/official-document/der2019_en.pdf.

11

(12)  https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm.

12

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/44

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Modul în care industriile mari consumatoare de resurse și de energie pot profita de Planul de redresare al UE în tranziția lor acceptabilă din punct de vedere social către decarbonizare și digitalizare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/07)

| Raportor: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportor: | Enrico GIBELLIERI |

Raportor:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportor:

Enrico GIBELLIERI

| Decizia Adunării plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 10.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 151/0/4 |

Decizia Adunării plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

10.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

151/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Mecanismul de redresare al UE și planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) aferente trebuie să contribuie la o tranziție justă pentru industriile mari consumatoare de resurse și de energie (Resource and Energy Intensive Industries – REII) ale UE. Ele trebuie să conducă la crearea și la menținerea unor locuri de muncă de calitate în aceste industrii, să implice partenerii sociali în punerea în aplicare a PNRR și să sprijine tranziția forței de muncă prin reconversie și perfecționare profesională. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE încurajează Comisia și celelalte instituții ale UE să garanteze condiții de concurență echitabile pe piața unică, pentru a se evita ca avantajele pentru industrie să fie repartizate în mod dezechilibrat, în funcție de abordarea fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că tranziția industrială nu va putea fi realizată dacă tranziția energetică nu este pusă în aplicare. În acest scop, disponibilitatea unor surse de energie suficiente, accesibile ca preț și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care permit o producție industrială cu emisii scăzute de dioxid de carbon, va fi esențială. Legiuitorii Uniunii și statele membre ar trebui să găsească un echilibru între disponibilitatea vectorilor energetici și costurile acestora, pentru a permite industriilor mari consumatoare de resurse și de energie să realizeze tranziția industrială și să concureze pe scena internațională. În plus, neutralitatea tehnologică va fi esențială pentru a asigura punerea corespunzătoare în aplicare a PNRR, respectând totodată obiectivele climatice ale UE pentru 2030 și 2050 și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Automatizarea și digitalizarea în tranziția industrială se numără printre elementele transversale de bază ale acestui proces de transformare. Cu toate acestea, rolul digitalizării în industriile mari consumatoare de resurse și de energie nu trebuie înțeles în mod eronat: ea este un instrument, nu un obiectiv final în sine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută cele șapte domenii emblematice definite de Comisie în orientările sale pentru statele membre cu privire la PNRR și necesitatea de a dedica cel puțin 37 % din bugetul total acțiunilor în domeniul investițiilor climatice și cel puțin 20 % acțiunilor în domeniul digitalizării. CESE încurajează instituțiile UE să monitorizeze îndeaproape utilizarea fondurilor alocate pentru a îndeplini aceste cerințe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Timpul necesar pentru ca întreprinderile din industriile mari consumatoare de resurse și de energie să realizeze tranziția industrială va depăși durata Mecanismului de redresare și reziliență (MRR). CESE încurajează instituțiile UE să țină cont de acest fapt și să instituie instrumente și reglementări financiare noi și adecvate, pentru a realiza tranziția completă la o industrie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, după 2026. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Întrucât întreprinderile din industriile mari consumatoare de resurse și de energie au nevoie de o atenție deosebită în ceea ce privește activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare, CESE îndeamnă instituțiile UE să adopte măsuri specifice pentru a aborda provocările cu care se confruntă aceste întreprinderi în drumul lor către o industrie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Renovarea clădirilor va asigura un procent substanțial din eficiența energetică necesară pentru a ajunge la o societate neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon în 2050. CESE sprijină lucrările și proiectele dedicate îmbunătățirii eficienței energetice în clădiri prin renovarea anvelopei și a instalațiilor lor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE susține cu convingere dezvoltarea unui sistem propriu de cloud al UE, care să-i asigure independența tehnologică. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Gestionarea talentelor în cadrul industriei UE este esențială pentru realizarea unei transformări industriale de succes. Prin urmare, Comisia trebuie să monitorizeze dacă programele și activitățile elaborate pentru a îmbunătăți noile competențe vor contribui la o transformare de succes în acest sens. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | Pandemia de COVID-19 a generat nu numai o urgență sanitară mondială, ci și o criză economică și socială. Această situație gravă le-a impus responsabililor de elaborarea politicilor de la nivel european să pună în aplicare măsuri de politică majore, pentru a stabiliza economiile tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uniunea Europeană a instituit mai multe mecanisme în cadrul programului NextGenerationEU (NGEU), cu scopul de a sprijini statele membre, astfel încât acestea să devină și mai puternice după criză, grație celui mai mare pachet de stimulente care a existat vreodată. Acesta va oferi 1 800 miliarde EUR într-un buget pe termen lung, care va fi implementat prin diferite instrumente axate pe modernizare, cercetare, tranziție climatică și protecție socială. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Unul dintre instrumentele NextGenerationEU este MRR, care se va axa pe repararea daunelor economice și sociale imediate provocate de pandemia de COVID-19 și pe promovarea „dublei tranziții” către o societate decarbonizată și digitală. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mecanismul are o valoare totală de 672,5 miliarde EUR, sumă ce va fi distribuită sub formă de împrumuturi (360 miliarde EUR) și granturi (312,5 miliarde EUR), disponibile pentru a sprijini reformele și investițiile efectuate de statele membre în vederea unei redresări sustenabile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Această finanțare va fi alocată prin PNRR ale statelor membre, care vor include reformele și investițiile necesare, reflectând totodată recomandările relevante specifice fiecărei țări formulate de Consiliu în cadrul de guvernanță al semestrului european, cu scopul de a contribui la Strategia anuală a UE pentru 2021 privind creșterea durabilă. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia Europeană a definit principalele domenii emblematice în care fiecare stat membru trebuie să își definească liniile de acțiune specifice:






  1. | ACCELERAREA – tehnologii curate și surse regenerabile de energie; |
| --- | --- | --- |

2.6.

1.

ACCELERAREA – tehnologii curate și surse regenerabile de energie;

| 2. | RENOVAREA – eficiența energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

2.

RENOVAREA – eficiența energetică a clădirilor;

| 3. | REÎNCĂRCAREA și REALIMENTAREA – stații sustenabile de transport și încărcare; |
| --- | --- |

3.

REÎNCĂRCAREA și REALIMENTAREA – stații sustenabile de transport și încărcare;

| 4. | CONECTAREA – introducerea serviciilor rapide în bandă largă; |
| --- | --- |

4.

CONECTAREA – introducerea serviciilor rapide în bandă largă;

| 5. | MODERNIZAREA – digitalizarea administrației publice; |
| --- | --- |

5.

MODERNIZAREA – digitalizarea administrației publice;

| 6. | DEZVOLTAREA – capacități de cloud de date și procesoare durabile; |
| --- | --- |

6.

DEZVOLTAREA – capacități de cloud de date și procesoare durabile;

| 7. | RECALIFICAREA și PERFECȚIONAREA – educație și formare pentru sprijinirea competențelor digitale. |
| --- | --- |

7.

RECALIFICAREA și PERFECȚIONAREA – educație și formare pentru sprijinirea competențelor digitale.

Principalele domenii emblematice au fost definite astfel încât acțiunile întreprinse să poată contribui substanțial la o tranziție verde și digitală a UE.

Prin domeniile de dezvoltare promovate de statele membre, aliniate la recomandările specifice fiecărei țări din semestrul european, MRR va oferi spațiul de manevră necesar organizațiilor afectate de situația economică provocată de pandemie. Acesta va ajuta în special sectoarele economice, precum industriile mari consumatoare de resurse și de energie, care se aflau deja într-o situație dificilă (din cauza sarcinii de reglementare ridicate și a concurenței neloiale din partea unor țări terțe) și care au fost afectate puternic de circumstanțele actuale.

| 2.7. | Strategia de redresare, care se bazează pe strategia industrială a UE și pe actualizarea acesteia din 2021, va contribui la atingerea obiectivului Pactului verde european, a obiectivului de neutralitate climatică până în 2050 și a obiectivului revizuit de reducere a emisiilor de GES până în 2030. MRR va juca un rol esențial în abordarea investițiilor uriașe pe care trebuie să le realizeze industriile mari consumatoare de resurse și de energie pentru a atinge aceste obiective. Eforturile necesare pentru construirea unei piețe unice mai puternice pentru redresarea UE trebuie să fie sprijinite prin parteneriate puternice între UE, statele membre, partenerii sociali, industrie și alte părți interesate relevante. Strategia de redresare va consolida, de asemenea, Mecanismul pentru o tranziție justă, care sprijină regiunile care depind de industriile mari consumatoare de resurse și de energie și care trec prin schimbări structurale. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | Planul de redresare al UE include un aspect-cheie legat de tranziția sustenabilă către o economie decarbonizată și digitalizată și evidențiază că, pentru a-și îndeplini aspirația legată de dubla tranziție, UE are nevoie de responsabilitate politică, pe lângă angajamentul politic și/sau regula echilibrului bugetar. CESE este de acord cu principalele domenii emblematice propuse, care vor concentra investițiile în unele dintre cele mai relevante domenii pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, asigurând totodată atingerea obiectivelor climatice stabilite prin legislația UE pentru 2030 [reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % comparativ cu 1990] și pentru 2050 (emisii nete de GES egale cu zero). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandemia a generat nevoia de a făuri un parcurs comun, în care normele să fie definite la nivel global și să fie aplicate în mod omogen de toate regiunile, abordând astfel potențialul risc de fragmentare ce rezultă din alocarea diversificată a resurselor. Criza generată de pandemie și necesitatea tranziției către o economie sustenabilă, rezilientă și flexibilă ar putea oferi o șansă importantă de a defini normele care să garanteze condiții de concurență echitabile în UE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest scop, trebuie evaluată în mod corespunzător actuala situație precară a industriilor mari consumatoare de resurse și de energie, precum și impactul pe care l-ar putea avea continuarea acestei situații asupra întregii economii europene. Ar trebui să se țină cont de contribuția industriilor mari consumatoare de resurse și de energie la produsul intern brut (PIB) al Uniunii Europene, precum și de faptul că aceste industrii sunt lidere în ceea ce privește inovarea, sunt responsabile pentru crearea unor locuri de muncă de calitate ridicată și contribuie la bunăstarea pe termen lung a societății în ansamblul său. Un serviciu public puternic are nevoie de impulsul dat de sectorul privat. Cu toate acestea, CESE este îngrijorat de lipsa de precizie a anumitor PNRR deja aprobate în ce privește industriile mari consumatoare de resurse și de energie, investițiile fiind uneori direcționate către alte sectoare economice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În plus, trebuie ținut cont de avântul pe care îl pot oferi industriile mari consumatoare de resurse și de energie în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea, acesta reprezentând un domeniu esențial, în care inovarea va fi extinsă de la nivel de laborator la nivel industrial. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Industriile mari consumatoare de resurse și de energie pot avea una dintre cele mai importante contribuții la tranziția industrială care va asigura o Europă cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Industria ar trebui să își intensifice eforturile de dezvoltare și de introducere a unor procese de producție cu emisii scăzute de dioxid de carbon și să le promoveze de-a lungul lanțurilor de aprovizionare complexe. În absența acestor activități desfășurate în interior și în exterior, obiectivele esențiale, dar ambițioase definite în Acordul de la Paris și obiectivele stabilite de UE vor fi greu de atins. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Automatizarea și digitalizarea vor juca un rol esențial în realizarea acestei tranziții industriale. Cu toate acestea, nu ar trebui confundate conceptele: transformarea este scopul; digitalizarea este instrumentul. Punerea în aplicare a soluțiilor digitale va raționaliza modul în care oamenii gândesc, iau decizii și acționează: deși digitalizarea trebuie să fie o prioritate pentru MRR, ar trebui să se pună accentul pe modul în care aceste instrumente vor permite o abordare mai eficientă a provocărilor cu care ne confruntăm. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Transformarea digitală va impune dezvoltarea la nivel industrial a tehnologiilor demonstrate la nivel pilot sau de laborator. În acest scop, parteneriatele publice și private ar trebui să se concentreze pe cercetare, dezvoltare și inovare. Investițiile ar trebui să se axeze pe tehnologii care să demonstreze încă de la început capacitatea de extindere, fezabilitatea și fiabilitatea soluțiilor inovatoare în segmentele superioare ale lanțurilor valorice, fiind totodată în conformitate cu obiectivele de sustenabilitate. În plus, va trebui planificată o perioadă de conversie, în care soluțiile inovatoare să poată fi extinse în mod adecvat, până la nivel industrial. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pentru a putea gestiona în mod eficace această situație, tranziția ar trebui să se axeze pe know-how-ul dobândit, pe resursele deja disponibile și pe potențialele sinergii care pot apărea. Transformarea implică inovare, invenții, proiectare, construcție și, de fapt, dezvoltare; însă aceasta nu ar trebui să însemne efectiv noi creații. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE este conștient de investițiile pe care le va impune această tranziție. MRR și NextGenerationEU nu ar trebui considerate panacee. Transformarea industriilor mari consumatoare de resurse și de energie pentru a face față dublei tranziții va necesita un plan de investiții masive, mobilizând numeroase surse suplimentare de finanțare (de exemplu, ajutoare de stat, proiecte importante de interes european comun, noi resurse proprii pentru bugetul UE, viitoare venituri din EU ETS, investiții private etc.). În acest scop, este esențial ca politicile industriale și energetice să fie armonizate cu politica privind schimbările climatice, pentru a mobiliza toate investițiile uriașe impuse de tranziția la un model economic cu zero emisii de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE consideră că ar trebui depuse eforturi pentru a coordona sprijinul acordat prin MRR pentru a transforma industriile mari consumatoare de resurse și de energie cu programele existente de finanțare publică-privată, precum SPIRE sau parteneriatul privind oțelul curat. Alianțele industriale ar trebui folosite ca platforme pentru stimularea unor sinergii pe termen lung între proiectele finanțate prin MRR și cele finanțate prin programele existente ale UE, pentru a cataliza transformarea industriilor mari consumatoare de resurse și de energie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A fost identificată necesitatea ca sprijinul financiar acordat prin intermediul MRR să fie însoțit de o reformă fiscală ambițioasă. Aceasta ar trebui să fie aliniată la acordul OCDE, pentru a se garanta că întreprinderile foarte profitabile vor fi supuse unei rate efective a impozitului pe profit de 15 % începând cu 2023. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Principalul obiectiv al plății granturilor către întreprinderi ar trebui să fie menținerea competitivității internaționale a industriei UE, respectând totodată standardele sociale, economice și de mediu ale UE, pentru a se garanta că dubla tranziție va aduce beneficii cetățenilor europeni. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | După cum s-a menționat anterior, Planul de redresare al UE va fi esențial pentru transformarea industriilor mari consumatoare de resurse și de energie, contribuind totodată la metamorfoza altor sectoare economice în raport cu dubla tranziție. Această transformare amplă va necesita o adaptare pe termen lung și perioade de tranziție, mai ales în toate aspectele legate de capitalul uman. CESE recomandă insistent extinderea mecanismelor de investiții după 2026 și definirea unor legături clare și concrete între aceste mecanisme. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Observații specifice

CESE invită statele membre și industria să prezinte investiții și reforme cu un impact transformator maxim în ceea ce privește atingerea obiectivelor finale stabilite în principalele domenii emblematice definite de Comisie. Nu se poate ignora faptul că costurile pe care le implică atingerea obiectivelor asociate acestei duble tranziții trebuie să fie accesibile pentru întreaga societate.

4.1.   ACCELERAREA – tehnologii curate și surse regenerabile de energie

| 4.1.1. | Tranziția industrială nu va putea fi realizată dacă tranziția energetică nu este pusă în aplicare. Decarbonizarea industriei se va baza direct pe disponibilitatea unor surse energetice suficiente, accesibile ca preț și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care fac posibilă producția industrială cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Asigurarea unei generări suficiente de energie decarbonizată, într-o manieră fiabilă, va fi esențială pentru atingerea obiectivelor climatice și digitale. În mod similar, este nevoie de investiții masive pentru a dezvolta sau a crea infrastructura necesară pentru a transporta, a stoca și a distribui aceste volume fără precedent de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare, și în special a reformelor propuse, ar trebui să se axeze pe asigurarea unor prețuri competitive, stabile și previzibile ale energiei pentru industriile mari consumatoare de resurse și de energie, limitând impactul pe care prețurile ridicate ale energiei îl vor avea asupra inflației, care poate pune în pericol redresarea acestor industrii și a societății în general. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | CESE este de acord că este neapărat nevoie de neutralitate tehnologică atunci când se pun în aplicare planurile naționale de redresare: toate tehnologiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon (energia din surse regenerabile, hidrogenul verde, reactoarele de fuziune etc.) trebuie incluse în această tranziție, cu condiția să fie în acord cu obiectivele climatice pentru 2030 și 2050, precum și cu ODD ale ONU. Nu ar trebui exclusă în mod preventiv sau arbitrar nicio tehnologie. Criteriile de alocare a resurselor ar trebui să se axeze pe asigurarea unor prețuri competitive la energie pentru consumatorii finali, indiferent de tehnologia în sine. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Pentru aceasta, poate fi necesar să se ia în considerare nu numai combinarea mai multor surse regenerabile de energie competitive, ci și combinarea acestora cu tehnologiile de captare, stocare și de utilizare a dioxidului de carbon, fără a ignora rolul pe care îl va avea interconectarea energetică dintre diferitele state membre. Trebuie adoptate reglementări suficiente și omogene pentru a justifica și promova investițiile și pentru a permite punerea în aplicare a acestor tehnologii. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pe lângă disponibilitatea unor soluții energetice și tehnologice accesibile ca preț, trebuie luată în considerare în mod corespunzător eficiența energetică. Toate scenariile identificate în strategia pe termen lung a UE pentru reducerea emisiilor în vederea realizării obiectivelor de neutralitate climatică pentru 2050 atribuie un rol important economiilor de energie (1). De asemenea, trecerea la o economie mai circulară joacă un rol important în reducerea consumului de energie și de resurse de către industriile mari consumatoare de resurse și de energie. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | În ceea ce privește riscul de concurență neloială menționat mai sus și cu scopul de a încerca prevenirea și atenuarea riscurilor pe care le poate implica relocarea emisiilor de dioxid de carbon, situația trebuie gestionată în mod corespunzător în cadrul MRR. Este important ca măsurile sau sistemele care s-au dovedit eficace pentru reducerea emisiilor să nu fie ignorate, ci, dimpotrivă, consolidate cu mecanisme suplimentare sau complementare (nu alternative) atunci când este necesar. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | După evaluarea tuturor potențialilor factori esențiali care vor trebui gestionați în cadrul domeniului emblematic „ACCELERAREA”, principalele incertitudini se referă la modul în care UE va putea furniza volumul fără precedent de energie de care are nevoie societatea. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   RENOVAREA – eficiența energetică a clădirilor

| 4.2.1. | Îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor noi și a celor existente va necesita materiale și echipamente inteligente, care vor contribui la o tranziție sustenabilă. Din punctul nostru de vedere, materialele inteligente sunt materiale verzi sau procese sustenabile de producție pentru realizarea acestora. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE are încredere că, pentru a contribui în mod cuprinzător la obiectivele definite de Comisia Europeană, materialele inteligente (și procesele sustenabile de producție asociate acestora) vor fi promovate dincolo de activitățile obișnuite. Nu trebuie uitate nici echipamentele: nu se va obține eficiență energetică dacă ne axăm doar pe anvelopa clădirilor; trebuie evaluate, reînnoite și interconectate în mod corespunzător și echipamentele și sistemele. Aceasta ar putea conduce la dezvoltarea piețelor de materiale inteligente, procesele de achiziții publice putând constitui un punct practic de pornire. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   REÎNCĂRCAREA și REALIMENTAREA – stații sustenabile de transport și încărcare

| 4.3.1. | Strategia europeană trebuie să depună mari eforturi pentru a defini o foaie de parcurs clară pentru decarbonizarea sectoarelor care sunt greu de electrificat (transportul rutier pe distanțe mari și cu vehicule grele, aviația, transportul maritim etc.). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | O strategie privind combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și o alianță la nivelul lanțului valoric al combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon vor completa eforturile depuse pentru decarbonizarea transportului rutier prin electrificare, printre alte alternative. Astfel, se va garanta accesul la o mobilitate la prețuri accesibile pentru toți. Decarbonizarea transporturilor se va efectua pe baza unei evaluări a ciclului de viață și a unei analize cost-beneficiu, înlocuind modurile de transport cu cel mai mare impact, ca primă abordare, dar asigurând totodată perioade de tranziție suficiente pentru utilizatorii cu venituri scăzute, prin utilizarea unor combustibili sustenabili cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   CONECTARE – introducerea serviciilor rapide în bandă largă

| 4.4.1. | CESE este conștient de importanța automatizării și digitalizării în tranziția industrială cu care ne confruntăm, ele fiind unele dintre elementele fundamentale transversale ale acestui proces de transformare. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Trebuie să fie disponibile suficiente resurse pentru industrie, astfel încât să se îmbunătățească automatizarea sistemelor. Ulterior se pot oferi informații de calitate prin instrumente digitale, astfel încât procesele decizionale să devină mai eficiente. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Aceasta va necesita investiții nu numai în tehnologie, ci și în pregătirea lucrătorilor și a societății, în general, în ceea ce privește competențele digitale, adoptarea gândirii digitale și furnizarea reglementărilor și instrumentelor corespunzătoare pentru a garanta securitatea cibernetică, printre altele. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   MODERNIZAREA – digitalizarea administrației publice

| 4.5.1. | CESE înțelege relevanța faptului că digitalizarea administrației publice ar putea fi nevoită să combată sarcinile administrative excesive care împovărează deseori industria. Totuși, această tranziție digitală trebuie să se bazeze pe o analiză cost-beneficiu reală, în care resursele să fie atribuite în mod corespunzător pe baza unor criterii tehnice (această analiză trebuie să fie considerată mai importantă decât ținta în sine). |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   DEZVOLTAREA – capacități de cloud de date și procesoare durabile

| 4.6.1. | Gestionarea corespunzătoare a datelor va duce la un moment de cotitură în ce privește un proces decizional corect, dezvoltarea informațiilor de afaceri, rezolvarea eficientă a problemelor și optimizarea resurselor, toate aceste aspecte fiind esențiale pentru asigurarea unei tranziții de succes. Trebuie alocate suficiente resurse pentru a asigura implicarea tuturor tipurilor de organizații în implementarea acestei inițiative, garantând resurse de date echitabile, care să ducă la o tranziție echitabilă. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | În ceea ce privește independența strategică, UE ar trebui să își dezvolte propriile capacități de cloud care să permită suveranitatea tehnologică, evitând dependența tehnologică de țări terțe. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   RECALIFICAREA și PERFECȚIONAREA – educație și formare pentru sprijinirea competențelor digitale

| 4.7.1. | Tranziția cu care ne confruntăm nu va fi posibilă dacă nu se va baza pe nevoile și așteptările societății actuale și viitoare și pe conceptul unei tranziții juste. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Principalul avantaj competitiv al Uniunii Europene este capitalul nostru uman. Europa duce lipsă de materii prime, nivelul nostru de trai este cel mai ridicat din lume, iar cadrul nostru de reglementare este destul de solicitant: aceasta înseamnă că cel mai mare avantaj al nostru este productivitatea ridicată, generată de capitalul nostru uman și de bogata noastră diversitate. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Consolidarea capacităților și proiectele de definire a competențelor-cheie vor fi esențiale pentru asigurarea unei tranziții industriale eficace, care să se concentreze pe egalitate și să nu lase pe nimeni în urmă. În acest scop, formarea cu privire la noile provocări care vor apărea trebuie promovată la toate nivelurile societății (de la angajații actuali până la cei viitori). |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Gândirea inovatoare va fi esențială pentru viitoarele procese decizionale. Aceste capacități trebuie să facă parte din programele de formare. În plus, în viitorul apropiat se va înregistra o cerere uriașă de competențe digitale. Resursele umane trebuie să încerce să elimine aceste lacune, astfel încât organizațiile să fie competitive și să dispună de angajați bine pregătiți pentru misiunea care le revine. |
| --- | --- |

4.7.4.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-long-term-vision_en.

1

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Anticiparea schimbărilor structurale și sectoriale și remodelarea culturilor industriale – către noi frontiere de redresare și reziliență în diferitele părți ale Europei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/08)

| Raportor: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Coraportor: | Dirk JARRÉ |

Raportor:

Norbert KLUGE

Coraportor:

Dirk JARRÉ

| Decizia Adunării plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 10.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 143/1/2 |

Decizia Adunării plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

10.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

143/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de CO2 până în 2030: iată cifra-angajament pentru „tranziția justă”, prevăzută a fi pusă în aplicare de politica UE și de guvernele statelor sale membre, de întreprinderile din regiunile în care trăiesc și muncesc cetățenii europeni. În clipa de față, această ambiție presupune eforturi comune de anticipare a impactului asupra vieții economice și sociale și de elaborare a unor strategii și măsuri corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este convins că strategia industrială actualizată a UE și pachetul „Pregătiți pentru 55” prezentat de Comisia Europeană vor sprijini „tranziția justă”. În acest sens, CESE salută faptul că noul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice contribuie la echilibrarea dezavantajelor sociale ca parte a pachetului. Pandemia de COVID-19 a scos în evidență și necesitatea accelerării tranziției către un model social, economic și industrial mai sustenabil, mai digital și mai robust. În special, CESE observă că diferențele regionale și inegalitățile sociale joacă un rol important în acest context. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Toate aceste aspecte fac deja parte din agenda politică (de exemplu, Pactul verde, economia circulară, tranziția echitabilă, programele structurale etc.), dar nu sunt abordate în mod integrat. Prin urmare, CESE recomandă luarea în considerare a experiențelor din diferite domenii de politică, națiuni și regiuni, care trebuie evaluate din perspectiva diferențelor și particularităților lor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dezvoltarea unor condiții de concurență echitabile în domeniul economic este o condiție prealabilă. În cadrul acestui demers, trebuie să se țină seama de dialogul social dintre partenerii sociali și de dialogul civil în vederea co-creării, ceea ce ar trebui să favorizeze crearea unor campioni ai UE care, la rândul lor, pot consolida suveranitatea economică a acesteia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nu va exista niciun „pact verde” fără un „pact social” integrat (1). În consecință, CESE pledează pentru consolidarea punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (2). Acesta este considerat punctul de reper al UE și al statelor sale membre în ceea ce privește atenuarea efectelor sociale ale mutațiilor industriale. Acest lucru se bazează în principal pe dialog social și pe acorduri colective care stau la baza deciziilor întreprinderilor, în care lucrătorii sunt informați în mod adecvat, iar interesele lor sunt luate în considerare prin consultare și, după caz, prin participarea la supravegherea și gestionarea întreprinderii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE atrage atenția asupra faptului că succesele economice și ecologice sunt realizate și puse în aplicare în primul rând acolo unde trăiesc oamenii. În acest context, provocările legate de protecția climei sunt anticipate și modelate în comun. Aici apar idei noi, care sunt transformate, în cadrul unor procese industriale, în produse și servicii competitive la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | „Căile de tranziție”, astfel cum au fost concepute în strategia industrială actualizată a UE și discutate în cadrul Forumului industrial al UE, oferă cetățenilor UE sprijin și îndrumare. Cu toate acestea, punctele de plecare specifice la nivel regional variază enorm, fiind necesare strategii diferite pentru atingerea obiectivului general. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să acorde o atenție deosebită acestor cerințe diferite atunci când stabilește cadrul și evaluează strategia industrială a UE, pentru a putea răspunde în mod flexibil nevoilor regionale și sectoriale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Subsidiaritatea trebuie privită în capacitatea sa de a crea o resursă solidă pentru „tranziția echitabilă”. Regiunile și zonele metropolitane își cunosc cel mai bine problemele și oportunitățile. Din acest motiv, CESE recunoaște că obiectivele și principiile obligatorii ale politicii industriale europene convenite de comun acord la nivelul UE ar trebui să fie clar definite. Este important să fim conștienți de faptul că punerea în aplicare în regiuni și în zonele metropolitane trebuie să se bazeze pe principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Situațiile și capacitățile de abordare a obiectivelor climatice, sociale și de mediu sunt extrem de divergente. În timp ce unele sectoare și întreprinderi își pot atinge obiectivul cu mai multă ușurință, este posibil ca altele să întâmpine mai multe dificultăți în a avansa. Prin urmare, regiunile mai slabe și anumite sectoare necesită o atenție deosebită și sprijin specific. Întrucât obiectivul de ansamblu se aplică întregului lanț valoric, este important să ne concentrăm mai întâi asupra efectelor mai rapide și a schimbărilor cu un impact mai mare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE observă că acesta este principiul conform căruia întreprinderile își pot recâștiga competitivitatea economică și durabilă, cu ajutorul antreprenorilor și al managerilor angajați, precum și al lucrătorilor bine pregătiți și calificați. În acest sens, IMM-urile joacă un rol important. O agendă privind capitalul uman constituie o condiție preliminară necesară pentru o tranziție reușită a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Statele membre ar trebui să consolideze, cu sprijinul logistic și financiar al Uniunii Europene, investițiile publice structurale și orientate spre proces prin intermediul serviciilor de interes general destinate îmbunătățirii continue a condițiilor care să favorizeze dezvoltarea industrială și socială, ceea ce poate consolida capacitățile regiunilor și nivelului local de a face față în mod eficient provocărilor de mediu, tehnologice, economice și sociale. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE susține că strategia industrială a UE ar trebui să anticipeze și să contrabalanseze creșterea sărăciei și a inegalității, întrucât Pactul verde trebuie să fie însoțit de un „pact social” integrat. Astfel, resursele ar trebui canalizate către locurile în care este cea mai mare nevoie de ele. O politică cuprinzătoare a UE în materie de sustenabilitate trebuie să facă mai multe pentru justiție și pentru participarea la economie, în beneficiul persoanelor și al regiunilor (3). Viața civilă și profesională din Europa ar trebui să răspundă nevoii de generare a sustenabilității bazate pe o creștere incluzivă și sustenabilă, pe muncă decentă și pe justiție socială (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE sprijină tranziția către o economie circulară care să oprească utilizarea ineficientă a resurselor neregenerabile și să reducă dependențele internaționale. Aceasta ar trebui să reprezinte, de asemenea, o parte importantă a strategiei industriale a UE. Prin urmare, condițiile-cadru ar trebui modificate pentru a crea avantaje competitive pentru întreprinderile care aderă la principiile economiei circulare. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Tranziția echitabilă ca oportunitate pentru redresarea și creșterea industrială

| 2.1. | Pactul verde stabilește un obiectiv clar și obligatoriu din punct de vedere politic: până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră din Europa ar trebui reduse, per ansamblu, cu 55 %. Acest obiectiv a fost operaționalizat prin măsurile din pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, prezentat de Comisia Europeană în iulie 2021. Nu mai este loc pentru interpretări în acest context. Un sistem de comerț internațional echitabil trebuie să garanteze că întreprinderile își pot păstra competitivitatea globală, atingând totodată obiectivele Pactului verde. Acesta include un sistem de ajustare a emisiilor de dioxid de carbon la nivel transfrontalier și transcontinental. Această măsură îi motivează pe partenerii comerciali să intre în clubul națiunilor care respectă limitele planetei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Țările din afara UE care au reglementări de mediu deficitare cresc presiunea asupra UE, care, prin comparație cu acestea, are reglementări solide în ceea ce privește mediul. Aceste interacțiuni globale nu trebuie să conducă la dumping ecologic. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Situația globală poate determina dezvoltarea de noi tehnologii sustenabile care să valorifice punctele forte ale Europei, cum ar fi capacitatea sa de a pune în aplicare inovații progresive și radicale pentru a aproviziona piețele mondiale cu produse care valorifică competențele tradiționale pentru a face față noilor provocări. Pentru aceasta, este nevoie de o anticipare riguroasă și vizionară a naturii și a amplorii schimbărilor și de creșterea substanțială în volum a serviciilor publice și sociale, pentru a face față problemelor sociale precum posibila intensificare a sărăciei, lipsa de adăpost, excluziunea persoanelor cu dizabilități și a minorităților, șansele reduse pentru femei și oportunitățile limitate de formare pentru facilitarea reinserției profesionale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | O analiză statică poate concluziona că, pe termen scurt, luarea de măsuri în conformitate cu Pactul verde european le-ar conferi concurenților din țările cu obiective climatice mai puțin ambițioase un avantaj în materie de costuri comparativ cu întreprinderile europene care se află deja în procesul de tranziție. O perspectivă dinamică ar evidenția faptul că întreprinderile vor beneficia de stimulente ca să sporească inovațiile, îmbunătățind eficiența energetică a sistemelor lor de producție, să treacă la surse regenerabile de energie și să adopte inovații corespunzătoare. Deși UE este în mod clar un pionier în demersurile de a combate în mod eficace criza climatică, utilizarea rapidă a materialelor regenerabile necesită o punere în aplicare mai ambițioasă a economiei circulare și reziliența materiilor prime. Tranziția ce rezultă va fi utilă doar dacă se acordă suficientă atenție dimensiunii sociale a acestui proces. Principiile tranziției juste din Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Orientările pentru o tranziție justă ale OIM (5) oferă îndrumări în acest sens. Astfel, principiile tranziției juste acționează ca o busolă pentru măsurile de redresare, stabilind responsabilități clare pentru ca toate părțile interesate să respecte drepturile umane și sociale, valorile democratice și statul de drept, cu intenția de a nu lăsa pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nu în ultimul rând, schimbările de această amploare și învățămintele desprinse în urma transformărilor anterioare sugerează că este nevoie de un proces de co-creare, în care să fie implicați politicieni, administrații, parteneri sociali, organizații ale societății civile, întreprinderi și publicul larg, de la toate nivelurile de guvernanță din UE și din cadrul întreprinderilor. Valorificarea creativității încă neexploatate și a potențialului inovator al cetățenilor Europei va crea soluțiile necesare pentru a face față viitoarelor provocări. Diversitatea ideilor este o sursă inestimabilă de inovare în toate sectoarele economiei, care va stimula în mod semnificativ progresul tehnico-științific. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Experiențele anterioare au arătat că există șanse maxime să fie puse în aplicare schimbări economice și sociale de succes și de durată dacă obiectivele sunt formulate clar, dacă responsabilitățile diferiților actori implicați în procesul de transformare sunt stabilite printr-o strategie precisă, iar întregul proiect este convenit, avizat și sprijinit de principalele forțe ale societății. Prin urmare, forțele politice, părțile interesate din sectorul economic și societatea civilă trebuie să conlucreze într-un sistem eficace de dialog social, acorduri colective și de schimb reciproc de informații, de consultare și de participare autentică la procesele decizionale și de co-creare. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dialogul social între partenerii sociali și dialogul civil care implică părțile interesate din cadrul societății pot juca un rol deosebit de important în proiectele care vizează echilibrarea intereselor sociale, ecologice și economice. Prin urmare, punerea concretă în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale este indispensabilă. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Regiunile sunt locuri esențiale pentru muncă, viață și anticiparea schimbărilor socioeconomice – nu doar ecosisteme

| 3.1. | Pandemia de COVID-19 a avut efecte diferite asupra diferitelor ecosisteme, după cum recunoaște Comisia Europeană în comunicarea sa privind noua strategie industrială a UE. De asemenea, aceasta a accelerat și mai mult tendințele de digitalizare și de decarbonizare deja existente, crescând riscul de accentuare a fragmentării dintre regiuni ca urmare a nivelurilor diferite de avuție economică și de resurse pentru investiții în transformarea sectoarelor industriale. Prin urmare, este esențial ca Forumul industrial și căile de tranziție prevăzute să țină seama de aceste efecte diferite. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Este în interesul societății civile europene să se dezvolte perspective solide pentru locuri de muncă și venituri pentru cetățeni în regiunile afectate de transformarea industrială. În acest scop, trebuie să înțelegem punctele de pornire diferite ale diverselor regiuni și în ce fel pot fi generate interacțiuni pozitive din competențele industriale existente. Integrarea în lanțuri valorice cu semnificație globală și, în special, diferitele aspecte care contribuie la aceste lanțuri valorice joacă un rol important în acest sens. Abordarea ecosistemică a Comisiei Europene se bazează pe o abordare macropolitică ce clasifică toate sectoarele industriale la nivel global. Această abordare nu ține cont de situațiile divergente sau de interdependențele care există în diferitele ecosisteme. Ea răspunde în mică măsură diversității cerințelor din diferitele regiuni și trebuie completată de o perspectivă politică regională. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În prezent, Comisia Europeană elaborează indicatori-cheie de performanță meniți să demonstreze succesul strategiei industriale a UE (6). În momentul de față, Comisia se axează în principal pe creșterea economică și neglijează obiectivele prevăzute în Pactul verde european, schimbările pe care le impune tranziția către o economie circulară și dimensiunea socială a procesului de transformare. Este extrem de important ca strategia industrială a UE să recunoască și să aprecieze în mod clar valoarea aptitudinilor, potențialului și competențelor industriale disponibile la nivel regional. Acest lucru trebuie luat în considerare în mod corespunzător. În caz contrar, o concentrare prea restrânsă asupra creșterii economice și asupra măsurilor și instrumentelor asociate acesteia poate conduce la neatingerea obiectivelor climatice și la pierderea oportunităților asociate cu transformarea industrială și poate submina economia circulară. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Formularea strategiei și a politicii industriale în acest context trebuie să țină seama de existența unor incertitudini și aspecte imprevizibile. Politicile și parcursurile divergente, adaptate la situații individuale, trebuie să fie flexibile și să se bazeze pe toate competențele disponibile într-o regiune sau aflate la dispoziția acesteia, prin schimburi cu alte regiuni și țări. Deschiderea reprezintă o importantă resursă strategică pentru a stabili ce anume lipsește și care sunt necesitățile imediate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mutațiile industriale în vederea protecției climatice vor provoca probleme sociale grave dacă se urmărește atingerea obiectivelor Pactului verde în scurtul timp rămas. Consumul de resurse dăunătoare mediului este o problemă care trebuie abordată și investigată pentru a găsi o soluție echitabilă din punct de vedere social și societal. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Economia circulară contribuie în mod pozitiv la mutațiile industriale, atât în interiorul regiunilor, cât și de-a lungul lanțurilor valorice și de aprovizionare. Deși cea mai ridicată valoare adăugată se găsește în regiunile cu cele mai avansate industrii, în locurile cu o economie bazată într-o măsură mai mică pe cunoaștere și mai energointensivă se produc și se prelucrează materiale care sunt introduse în economia circulară. În mod clar, regiunile mai slabe pot avea mai mult de câștigat de pe urma economiei circulare și pot juca un rol major în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prioritizarea succesului mutațiilor industriale la nivel regional presupune în mod clar că este nevoie de interconexiuni solide, de o colaborare strânsă și de partajarea de competențe cu alte regiuni, inclusiv dincolo de frontierele naționale ale statelor membre ale UE. Există un sistem cuprinzător de interacțiuni, care include în mod clar interacțiunile dintre IMM-urile locale și întreprinderi transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Competențele industriale regionale existente nu sunt pe deplin eficace, de unele singure, în contextul schimbărilor socioecologice. Totuși, acestea trebuie și pot să fie dezvoltate în continuare prin investiții în cunoștințe, echipamente și personal și trebuie și pot să devină productive în condițiile schimbării. Aceasta va contribui la crearea de noi produse, servicii, tehnologii și oportunități. La rândul său, acest lucru va oferi întreprinderilor stabile din punct de vedere economic locuri de muncă atractive în regiuni. Tocmai acesta este obiectivul pe care strategia industrială europeană trebuie să îl urmărească. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | O regiune se definește în sens larg prin structurile sale industriale, prin întreprinderile sale, prin forța sa de muncă, competențele cetățenilor, prin capacitățile sale de cercetare și dezvoltare și prin produsele specifice realizate sau prelucrate de întreprinderile sale. Competențele industriale prezintă o gamă largă de particularități istorice. |
| --- | --- |

3.9.

Lanțurile valorice și de aprovizionare au efecte regionale foarte diferite pe întreg teritoriul Europei. Contextul global este la fel de important ca organizarea în interiorul Europei, însă are efecte diferite. Industria 4.0 și digitalizarea, precum și tehnologiile informației și comunicațiilor vor avea efecte semnificative, dar extrem de variate asupra industriilor și economiilor Europei în general. În acest sens, fondurile pentru inovare și dezvoltare vor deveni și mai importante pentru atenuarea diferențelor regionale.

| 3.10. | Furnizorii care fac posibile mutațiile industriale, inclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile, pot stabili legături cu clienții lor chiar și din regiuni care nu sunt centrale și se pot crea locuri de muncă atractive chiar și în astfel de regiuni. În special, întreprinderile bazate pe cunoaștere pot contribui în mare măsură la lanțurile valorice indiferent de proximitatea lor față de clienți. În plus, mașinile din fabricile de dimensiuni mai mari pot fi gestionate deseori de la distanță. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Abordarea ecosistemică a Comisiei Europene nu acoperă toate nivelurile și aspectele relevante. Aceasta evidențiază în mod clar importanța privirii evoluțiilor în materie de tranziție din perspectivă regională și importanța asigurării faptului că întreprinderile – inclusiv cele din economia socială – stau la baza întregii operațiuni politice. Este important să se arate care este legătura dintre acest fenomen și lanțurile valorice și în ce fel corespund diferitele componente ale ecosistemelor individuale cu cele ale altor ecosisteme. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Opțiuni pentru parcursuri de tranziție, pe baza unei abordări generale în ceea ce privește dezvoltarea industrială socioeconomică

| 4.1. | Deși inovarea este asociată pe scară largă cu noile tehnologii sau cu cercetări științifice revoluționare, există și posibilitatea de a folosi competențele existente ca bază pentru produse și servicii noi sau mai bune. Noile tehnologii sunt strâns legate de tehnologiile tradiționale existente. Există alte exemple clare ale acestei interdependențe dintre modalitățile tradiționale consacrate de fabricație și sporirea inovației și modernizarea sectoarelor industriale: utilizarea de materiale noi și mai ușoare din industria aeronautică în cazul vehiculelor, folosirea de materiale mai ușoare în domeniul auto și aplicarea biotehnologiei în proiectarea noilor instrumente sau servicii medicale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Infrastructurile avansate din domeniul TIC introduc noi oportunități și contribuie la crearea de soluții inovatoare și sustenabile, care sunt legate de particularitățile existente la nivel regional. De exemplu, utilizarea imprimantelor 3D permite dezvoltarea și proiectarea unui produs într-un loc și punerea sa la dispoziție, în format fizic, acolo unde este necesar, în mai multe locuri diferite. Aceasta contribuie la reducerea efectelor transportului asupra mediului înconjurător. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Conceptele economiei sociale pot juca un rol important în schimbările socioeconomice, creând noi oportunități de învățare, de trai și de ocupare a forței de muncă, precum și infrastructuri alternative de servicii și de sprijin în comunitățile locale, mai ales pentru grupurile defavorizate și pentru persoanele vulnerabile. Împreună cu serviciile de interes public general, aceste concepte prezintă un potențial considerabil de a-i pregăti în mod competent și eficace pe actorii sociali și economici pentru cerințele și consecințele inovării și schimbărilor, în special la nivel regional. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Structurile publice au o mare responsabilitate în crearea condițiilor favorabile schimbării și dezvoltării prin furnizarea de servicii de interes general accesibile tuturor actorilor economici. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Acest demers face parte din progresul necesar în ceea ce privește serviciile de interes public, precum organizarea de agenții de formare continuă pentru perfecționarea profesională necesară a forței de muncă, cu scopul de a îmbunătăți competențele lucrătorilor și de a ajuta întreprinderile să facă față inovării și schimbărilor. Prin urmare, lucrătorii calificați vor deveni mai bine ancorați în regiune și vor contribui la conturarea schimbărilor structurale permanente și ecologice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În cazul industriilor energointensive, există numeroase soluții partajate pentru decarbonizare și, astfel, posibilitatea de investiții partajate (de exemplu, hidrogen curat, reutilizarea captării și stocării carbonului). De asemenea, circularitatea sporită și simbioza industrială sunt aspecte importante în decarbonizarea industriei și în pregătirea pentru un viitor cu întreprinderi eficiente, cu o productivitate solidă. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Importanța piețelor regionale ale muncii care oferă locuri de muncă decente în întreprinderi sustenabile din sectorul producției și al serviciilor

| 5.1. | Regiunile, întreprinderile și performanța economică a acestora trebuie înțelese analizate în detaliu în raport cu competențele lor fundamentale la nivelul industriei și din punctul de vedere al forței de muncă. Aceasta include, de asemenea, infrastructura, amplasarea, dotarea cu resurse, spiritul antreprenorial și configurarea instituțională. Acest lucru este important pentru a putea dispune de o forță de muncă înalt calificată și pentru a anticipa viitoarele cereri de competențe, pentru a evita deficitele de competențe (de exemplu, penuria de ingineri). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Colaborările cu universitățile, inclusiv cu cele specializate în științe aplicate, și cu institute de cercetare pot fi esențiale pentru crearea de noi oportunități industriale care pot genera noi locuri de muncă în firme consacrate, companii multinaționale, IMM-uri și întreprinderi nou-înființate. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | La nivel uman, regiunile care îi primesc și îi integrează cu ușurință pe nou-veniți în structuri socioeconomice funcționale se află într-o poziție avantajoasă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Regiunile în care forța de muncă calificată este profund ancorată în structurile socioeconomice și se simte ca acasă pot deveni, de asemenea, locul de stabilire a unor sectoare și întreprinderi dinamice, cu o valoare adăugată ridicată, bazate pe rețele de competențe eficace, formale și informale. Prin urmare, munca contribuie în mod esențial la definirea competențelor industriale inovatoare ale unei regiuni și ajută în mod fundamental la sprijinirea proceselor de modernizare și de transformare. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Competențele și abilitățile specifice ale angajaților și perfecționarea lor continuă pot sta la baza restructurării și schimbării modelelor de afaceri, inclusiv a viitoarei creșteri și a noilor piețe. Dacă nu se recunosc oportunitățile de dezvoltare regională și nu se profită de ele, este posibil ca lucrătorii să migreze mai departe, ceea ce afectează întotdeauna capacitățile și competențele de care au nevoie regiunile pentru a se dezvolta și a valorifica oportunitățile create de Pactul verde european. |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  „Niciun pact ecologic fără un pact social”, aviz al CESE adoptat în sesiunea plenară din 9 și 10 iunie 2021 (JO C 341, 24.8.2021, p. 23).

1

(2)  Ne referim în special la cele trei obiective principale: cel puțin 78 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani ar trebui să aibă un loc de muncă; cel puțin 60 % dintre adulți ar trebui să participe la cursuri de formare în fiecare an; numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială ar trebui redus cu cel puțin 15 milioane.

2

(3)  Propunerile CESE privind reconstrucția și redresarea după criza provocată de pandemia de COVID-19, 11 iunie 2020 (JO C 311, 18.9.2020, p. 1).

3

(4)  Rezoluția CESE privind programul de lucru al Comisiei Europene pe anul 2022, 9 iunie 2021 (JO C 341, 24.8.2021, p. 1).

4

(5)  https://www.ilo.org/global/topics/green-jobs/publications/WCMS_432859/lang--en/index.htm

5

(6)  A se vedea INT/935 (2021): Avizul CESE privind noua strategie industrială a UE (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

6

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Un parteneriat transatlantic solid, bazat pe valorile comune ale democrației și statului de drept, esențial în abordarea provocărilor globale și în menținerea ordinii internaționale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/09)

| Raportor: | domnul Christian MOOS |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Peter CLEVER |

Raportor:

domnul Christian MOOS

Coraportor:

domnul Peter CLEVER

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Temei juridic | Articolul 35 din Regulamentul de procedură |
| | Rezoluție |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 17.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 211/3/5 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Temei juridic

Articolul 35 din Regulamentul de procedură

Rezoluție

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

17.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

211/3/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | O ordine mondială liberală, care recunoaște autoritatea legii, nu legea celui mai puternic, este indisolubil legată de democrație și de statul de drept. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Democrația și statul de drept nu sunt posibile fără implicarea unei societăți civile pluraliste, independente și dinamice, inclusiv a partenerilor sociali autonomi. De aceea este atât de important ca recomandările acestui aviz privind societatea civilă transatlantică, în special cu privire la promovarea unei platforme transatlantice, să devină realitate. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În cadrul UE, structura democratică a unor state membre a devenit mai fragilă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Schimbările geopolitice din ultimele două decenii au subminat grav ordinea multilaterală și au afectat profund o serie de organizații internaționale importante. În special din partea Chinei, dar și a Rusiei și, la nivel regional, din partea Turciei, apar provocări deosebite, cărora Europa le poate face față doar în cadrul unui parteneriat transatlantic consolidat, după cum SUA depinde de aliații săi democratici din lume, în special de Europa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul Economic și Social European (CESE) susține ideea unei alianțe a democrațiilor și recunoaște, cu simț autocritic, că se impun eforturi mai mari pentru apărarea valorilor și drepturilor universale. Împreună, UE și SUA ar trebui să reprezinte o ancoră pentru democrație, pace și securitate în lume, pentru statul de drept și pentru drepturile omului pentru toți. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Retragerea precipitată a forțelor armate ale SUA și a aliaților acestora din Afganistan arată în mod îngrozitor cât de mult depinde lumea liberă de garanția de securitate a SUA. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | UE ar trebui să aibă un discurs unitar în politica externă și de securitate și să își regândească conceptul ambiguu al unei „autonomii strategice”, în sensul favorizării unei capacități de acțiune strategică. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europa nu își permite să fie echidistantă în raport cu marile puteri ale lumii. În cadrul alianței democrațiilor, UE ar trebui să urmărească, împreună cu SUA, apărarea ordinii mondiale liberale și, în special, o „strategie de îngrădire a influenței prin cooperare” în raport cu China. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | OSCE este un pilon de susținere al întregii structuri de securitate a Europei și, ca atare, ar trebui consolidată în vederea dialogului cu Rusia. Proiectul Nord Stream 2 trebuie întrerupt atât timp cât Rusia încalcă dreptul internațional în Ucraina; în caz contrar, Moscova ar primi pe tavă pârghii suplimentare pentru a exercita presiuni asupra statelor est-europene. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Structura de securitate europeană ar trebui consolidată împreună cu NATO, în cadrul ei fiind necesar, de asemenea, un dialog pe marginea valorilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Cooperarea transatlantică la nivelul societății civile trebuie consolidată în continuare. Dialogul comun privind drepturile cetățenilor, reziliența la dezinformare, libertatea mass-mediei, acțiunile climatice, drepturile sociale și protecția consumatorilor și sprijinirea democrației, astfel cum este garantat de CESE în UE, este deosebit de important. Pe termen lung, parteneriatul transatlantic se poate îndrepta către integrarea transatlantică. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Statul de drept și o ordine mondială liberală

| 2.1. | CESE observă că există o legătură inseparabilă între o ordine mondială liberală și democratizarea statului de drept pe plan intern. Dacă actorii democrați, care apără statul de drept, sunt incapabili să acționeze în raport cu actorii autoritari sau totalitari, ordinea mondială liberală nu poate fi menținută. Și invers: dacă comerțul liber, bazat pe reguli, este înlocuit de mercantilism și protecționism, consecința în interior este ascensiunea acelor forțe care contestă democrația liberală, bazată pe statul de drept. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE consideră că o ordine mondială liberală este condiția pentru un comerț bazat pe reguli, echitabil și sustenabil, pentru realizarea obiectivelor climatice stabilite în Acordul de la Paris și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite legate de justiția socială și egalitatea de șanse, egalitatea de gen și nediscriminare. O ordine mondială bazată pe dreptul celor mai puternici, pe izolare, tendințe autarhice și relații comerciale construite pe ierarhii de putere nu poate nici stimula, nici consolida un antreprenoriat creativ și inovator, care să genereze succes economic durabil, și nici nu poate realiza obiective ambițioase de mediu și sociale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prin urmare, CESE sprijină o consolidare a regulilor fundamentale de cooperare între state în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al agențiilor afiliate ale acesteia și salută ideea unei alianțe a democrațiilor, pentru că, după Al Doilea Război Mondial, instituțiile internaționale au putut fi înființate doar datorită puterii democratice a SUA și doar împreună cu SUA deschisă către lume și democratică pot avea un viitor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE constată cu un ochi autocritic că, după încheierea Războiului Rece, nu doar factorul politic european, ci și societatea civilă organizată din Europa au presupus prea mult timp că democrația și statul de drept ar fi valori universale garantate pe termen lung. În lume, există însă actori puternici care, deși sunt legați de aceste valori în temeiul dreptului internațional, în practică le-au ignorat în esență. Menținerea propriei ordini bazate pe valori nu este de la sine înțeleasă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Valorile pe care se întemeiază statele și alianțele de state democratice, bazate pe statul de drept, modelează ordinea multilaterală, pentru care UE continuă să pledeze, chiar dacă are o influență limitată. Valorile își au rădăcinile în separarea dintre puterea laică și cea spirituală, în Magna Carta, principiul habeas corpus și Declarația Universală a Drepturilor Omului a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite. Acestea sunt fundamentele democrației liberale și ale statului de drept. UE împărtășește aceste valori cu SUA și cu democrațiile liberale prietene. Articolul 30 din Declarația Universală a Drepturilor Omului a Organizației Națiunilor Unite prevede în mod expres: „Nicio dispoziție a prezentei Declarații nu poate fi interpretată ca implicând pentru vreun stat, grupare sau persoană dreptul de a se deda la vreo activitate sau de a săvârși vreun act îndreptat spre desființarea unor drepturi sau libertăți enunțate în prezenta declarație.” |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Numitorul comun al democrațiilor liberale este faptul că existența lor este indisolubil legată de o societate civilă pluralistă, independentă și dinamică. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Importanța relațiilor transatlantice pentru poziția Europei în lume

| 3.1. | Schimbările geopolitice din ultimele două decenii au subminat grav ordinea liberală și au afectat profund o serie de organizații internaționale importante. Forțele dominante au fost elita politică tot mai agresivă a Republicii Populare Chineze și tendința periculoasă a SUA către un izolaționism tot mai accentuat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | SUA nu poate reuși singură în încercarea de a menține ordinea mondială liberală, date fiind tensiunile sociale cu care se confruntă pe plan intern și dimensiunea globală a provocării. Populația SUA are o atitudine foarte sceptică față de operațiunile militare costisitoare în zone îndepărtate ale lumii. Situația din Afganistan demonstrează cu brutalitate necesitatea urgentă a unei noi strategii credibile a democrațiilor liberale și, pentru a degreva SUA, a unui angajament european mai puternic. Acesta nu trebuie să se limiteze la capabilitățile militare, care însă sunt indispensabile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Începând cu 2011, SUA s-a îndepărtat, deziluzionată, de un Orient Mijlociu destabilizat. Vidul astfel creat a fost mai întâi ocupat de „Statul Islamic”. Când acesta a fost distrus în mare parte în Irak și Siria, cu precădere Rusia a acoperit vidul creat. În același an memorabil, Hillary Clinton, secretara de stat a SUA de la acea vreme, a declarat că viitorul politicii se va decide în Asia, nu în Afganistan sau Irak. Europa și Orientul Mijlociu au devenit puncte marginale ale interesului și strategiei americane. În ceea ce privește Afganistanul, această politică, periculoasă pentru stabilitatea și securitatea Europei, pare să continue sub conducerea președintelui Biden. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În continuare, Europa nu se află în centrul politicii externe a SUA. SUA acordă întreaga atenție și resursele sale creșterii neîngrădite a Chinei, posibil accelerată de pandemie. În plus, situația din America Latină este din nou dificilă, fiind dominată de autoritarism și corupție, care merg până la eșecul complet al statului. Din cauza curentelor de migrație, SUA consideră America Latină mai apropiată decât Europa sau Africa, de exemplu. America aproape că ignoră cu totul Africa, care cunoaște cea mai rapidă creștere demografică din lume, în timp ce Europa vecină, deși privește cu interes spre acest continent, nu formulează nicio strategie, spre deosebire de China, care este foarte activă pe continentul african. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | China și-a continuat creșterea economică rapidă inițiată de Deng Xiaoping la sfârșitul anilor 1980 și, de la preluarea puterii de către Xi Jinping, își afirmă tot mai ferm poziția de putere mondială. De la o dictatură care viza dezvoltarea și acționa pașnic către exterior, s-a transformat într-un stat care lansează amenințări militare în Asia și se manifestă (din nou) totalitar în interior, practicând supravegherea în masă. UE nu are o strategie vizibilă în relație cu China, iar în timpul Președinției germane a alimentat și a impus politic un acord bilateral de investiții, care prevede prea puține obligații pentru China, inclusiv în ce privește punerea în aplicare a drepturilor fundamentale, cum ar fi libertatea de asociere, și, în cel mai bun caz, servește doar superficial intereselor europene. CESE este foarte preocupat de posibilele consecințe, în special în ceea ce privește dezinformarea și influența, deoarece acordul deschide calea pentru investiții chineze și în sectorul știrilor, mass-mediei și al divertismentului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | China se înarmează masiv. Noua putere mondială, vădit agresivă, amenință însă tot mai intens, inclusiv cu scenariul unei invazii a Taiwanului, încearcă să controleze rutele comerciale maritime, care sunt esențiale pentru economia mondială, distruge democrația și libertatea în Hong Kong, încălcând dreptul internațional și propriile angajamente, și suprimă în masă și cu o brutalitate greu de imaginat populațiile musulmane din provinciile sale din nord-vest. Acest lucru nu împiedică Partidul Comunist Chinez să ofere imediat relații bune talibanilor în momentul prăbușirii afgane, întrucât eșecul occidental în Hindukuș întărește preferința Partidului Comunist Chinez pentru o ordine mondială multilaterală, dar iliberală. Astfel, conceptul de multilateralism, conotat pozitiv până în prezent, cunoaște o reevaluare. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Influența Chinei în Europa a devenit deja o realitate economică și politică ce nu poate fi ignorată. Beijing își urmărește cu perseverență proiectul „Drumul mătăsii”, ocupă pas cu pas poziții strategice și își subordonează politic țări din Africa și Asia prin contracte de credit care par generoase la prima vedere, în realitate sunt însă opresive. Beijingul a preluat deja controlul unor infrastructuri importante și în Europa de Sud-Est. Printre exemplele din UE se numără portul Pireu din Grecia sau autostrăzi construite în Muntenegru și extinderea tehnologiei 5G. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | O parte din economia europeană, inclusiv unele concerne germane, depind periculos de mult de piața chineză, care s-a oferit inițial industriei europene ca atelier de lucru extins, fără însă a se deschide cu adevărat. Unele corporații își revizuiesc, pe bună dreptate, lanțurile de aprovizionare care sunt mult prea unilaterale și, în cele din urmă, depind de comportamentul arbitrar al liderilor chinezi. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Accesul la piețele chineze a rămas dificil sau chiar închis, chiar și după aderarea Chinei la OMC. Despre echitate și reciprocitate nici nu poate fi vorba. China denaturează concurența globală prin subvenții și refuză cu obstinație să reducă supracapacitățile. Statul controlat de Partidul Comunist Chinez a practicat de la bun început spionajul industrial sistematic și a forțat transferul de cunoștințe în cadrul asocierilor în participație. În schimb, China se deschide doar investitorilor străini de al căror know-how are nevoie și protejează în continuare întreprinderile chineze împotriva oricărui risc, într-un mod care denaturează concurența. Aceste practici sunt incompatibile cu un regim de piață deschis și just, bazat pe reciprocitate. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.6. | Din 2007, de la memorabilul discurs al lui Vladimir Putin de la Conferința de securitate de la München, Rusia s-a îndepărtat din păcate cu pași tot mai mari de cooperarea cu Occidentul. Moscova exploata deja dependența vecinilor săi de aprovizionarea cu gaze naturale. Când acest lucru nu a mai fost suficient și apropierea de UE și, implicit, de Occident, sau eforturile către o mai mare independență ale fostelor republici sovietice au luat amploare, conducerea de la Moscova a purtat la periferia sa și în fosta zonă de influență sovietică, războaie atât ascunse cât și fățișe, care au culminat cu anexarea Crimeei, teritoriu ucrainean, prin încălcarea dreptului internațional și a propriilor angajamente. Cei care dețin puterea de la Kremlin au exploatat brutal, în interes propriu, instabilitatea care a urmat scurtei Primăveri arabe din 2011. În plus, tot aceștia sunt responsabili de războaie cibernetice împotriva statelor democratice liberale, de campanii de dezinformare țintite, de sprijinirea mișcărilor și a partidelor extremiste, influențând, potrivit dovezilor, alegerile din aceste state, cum s-a întâmplat mai ales în cazul campaniei pentru Brexit și al alegerilor prezidențiale americane din 2016. Îi urmăresc în întreaga lume pe cei care îi critică, comit atentate asupra lor, inclusiv în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În ciuda acordului privind refugiații, Turcia – sub conducerea lui Recep Tayyip Erdoğan – s-a îndepărtat mult pe plan politic nu doar de UE, ci tot mai mult și de consensul fundamental al statelor democratice, transformând țara într-un partener al NATO tot mai problematic. Tensiunile create intenționat în special în estul Mării Mediterane, în jurul insulelor grecești, și acțiunile de foraj din largul coastei Ciprului, precum și rolul Turciei în zonele populate de kurzi din nordul Siriei, dar și în războiul din Libia, au avut ca rezultat, de asemenea, o îndepărtare tot mai mare de UE. Denunțarea Convenției de la Istanbul privind combaterea violenței împotriva femeilor este un semnal politic îngrijorător. Deși aderarea la UE, care era oricum o perspectivă dificilă, realizabilă doar pe termen foarte lung, ea a devenit și mai puțin probabilă, chiar dacă se fac noi eforturi pentru modernizarea acordului vamal, pentru realizarea etapelor cunoscute care să permită o evoluție în ceea ce privește liberalizarea vizelor, pentru menținerea consultărilor la nivel înalt și pentru consolidarea contactelor cu societatea civilă. Trebuie remarcat faptul că sondajele recente arată o opinie foarte proeuropeană a publicului turc. Această tendință rămâne însă fără rezultate, atât timp cât guvernul turc nu susține dezamorsarea conflictelor și apropierea dorite prin acțiuni eficiente pe termen lung. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Toate aceste evoluții, relevante în special pentru Europa, printre care se numără un revizionism tot mai agresiv de sorginte putinistă, îndepărtarea de Europa a unui președinte turc cu ambiții neo-otomane, prăbușirea ordinii în teritorii ample din Orientul Mijlociu și legăturile economice tot mai unilaterale ale Europei cu China s-au petrecut de-a lungul unui întreg deceniu. În paralel, Europa a pierdut din importanță pentru politica SUA, remarcându-se o înstrăinare politică reciprocă, survenită după „Războiul împotriva terorismului”, început în 2002. Cu toate acestea, SUA a fost mereu și continuă să fie de departe cel mai apropiat partener al Europei – politic, cultural și economic. UE are multe de oferit în cadrul acestui parteneriat transatlantic, care este esențial pentru ordinea mondială liberală. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Până în anii 2010, SUA a promovat activ democrația din noile state membre ale UE. Până în 2010, țările din Europa Centrală și de Est par să se fi transformat în democrații stabile ale economiei de piață din punctul de vedere al Statelor Unite, în ciuda problemelor persistente de corupție, în special în sud-estul Europei. Însă, în urma revenirii la putere a prim-ministrului maghiar, Viktor Orbán, în 2010, s-a declanșat în această țară un proces către „democrația iliberală”. Ungaria a fost prima țară din UE care a urmat această cale, din diverse motive. Câțiva ani mai târziu, Polonia s-a angajat, de asemenea, pe calea către o democrație autoritară, în care pluralismul și libertatea mass-mediei și independența sistemului judiciar se pierd în fața ingerințelor guvernului. Alte țări din UE prezintă tendințe cu intensitate diferită în această direcție, ceea ce duce din ce în ce mai mult la tensiuni în relația cu SUA. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În prezent, stabilitatea ordinii democratice nu mai este garantată în mai multe state membre ale UE. Unele guverne se orientează după modele și metode de guvernare autoritare, care sub nicio formă nu sunt compatibile cu valorile fundamentale ale UE. La acest context se adaugă eforturile masive de exercitare a influenței de către state terțe, ce vizează să destabilizeze Europa. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De ani de zile, statele europene membre ale NATO, printre care și Germania, țara UE cu cea mai mare populație și performanță economică, au investit insuficient în capacitățile lor de apărare, nerespectându-și astfel obligațiile asumate în cadrul Alianței, iar la Bruxelles au susținut de facto un discurs al echidistanței față de marile puteri ale secolului al XXI-lea. Este evident că nu este nici eficientă, nici durabilă o „viziune” în care SUA este partener de securitate, dar care, în același timp, consideră Rusia o sursă de materii prime, China ca Eldorado economic și Europa ca super-putere morală, fără ca aceasta din urmă să își dezvolte de facto propriile capacități în materie de politică externă și securitate, menite să apere interese clar definite și care să poată oferi o stabilitate credibilă în caz de nevoie. Europa devine mai fragilă, parțial din cauza răspunsului ezitant la atacurile asupra ordinii mondiale, a democrației și a statului de drept, atunci când este nevoie de o poziție fermă. Ea devine vulnerabilă și lasă loc pentru influența țărilor terțe, inclusiv în Balcanii de Vest, care trebuie să facă parte integrantă din UE în viitor. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | UE pare să țină la un concept dezvoltat în timpul erei Trump, care este denumit la Bruxelles „autonomie strategică” și care este cel puțin ambiguu. Autonomia strategică în politica externă și de securitate nu ar fi în spiritul unui parteneriat transatlantic puternic. Mulți politicieni din UE continuă să vorbească despre o echidistanță care ar trebui menținută în raport cu SUA, Rusia și China. Sentimentul larg răspândit în rândul populației, inclusiv în anumite părți ale societății civile organizate, merge în aceeași direcție. Cu toate acestea, Europa este mult mai aproape de SUA decât de China sau Rusia. Nu poate fi vorba despre echidistanță față de aceste puteri. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Împreună, UE și SUA ar trebui să reprezinte o ancoră pentru democrație, pace și securitate în lume, pentru statul de drept și pentru drepturile omului pentru toți. Cu toate acestea, în Afganistan, ele au eșuat complet. Retragerea militară precipitată a americanilor și a aliaților lor europeni din Afganistan atestă în mod groaznic, cât de mult depind lumea liberă și, prin urmare, Europa, de proiecția puterii SUA. În această situație, UE demonstrează că este caracterizată de o slăbiciune strategică alarmantă și că nu are o politică externă și de securitate comună. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Recomandări de acțiune

| 4.1. | UE ar trebui să accepte și să susțină propunerea președintelui american Biden de a înființa o alianță a democrațiilor și să sprijine SUA să își reasume angajamentul ferm de garant al respectării demnității umane, libertății, democrației și statului de drept. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Condiția pentru participarea la această alianță a democrațiilor este să nu existe nicio suspiciune întemeiată la adresa membrilor ei cu privire la alcătuirea democratică și respectarea statului de drept. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | UE ar trebui să meargă umăr la umăr cu SUA și cu democrațiile lumii pentru a se afirma ca putere mondială mai robustă și mai credibilă în raport cu China, urmărind o „strategie de îngrădire prin cooperare” (1). Spre deosebire de politica de îngrădire a influenței din timpul Războiului Rece, îngrădire prin cooperare înseamnă că interesele legitime ale Chinei sunt respectate și apărate de alianța democrațiilor, care însă ar reacționa cu fermitate și claritate diplomatică dacă – precum în cazul uigurilor – au loc încălcări grave ale drepturilor omului sau dacă – precum în cazul Hong Kong-ului – se încalcă chiar tratate internaționale la care China este parte. Aceste valori trebuie să se reflecte și în gestionarea unui acord de investiții UE-China, iar UE ar trebui să mențină suspendarea acestuia atâta timp cât încălcările masive ale drepturilor omului persistă, iar drepturile fundamentale, cum ar fi libertatea de asociere, nu sunt puse în aplicare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | OSCE este un pilon de susținere al întregii structuri de securitate a Europei. Ea ar trebui consolidată îndeosebi pentru dialogul cu Rusia, pentru a se evita escaladarea conflictelor deschise și înghețate (cum ar fi conflictul din Transnistria) și pentru a repune bazele unei viitoare reapropieri, cu condiția recunoașterii ordinii de drept internaționale. Rezultatele unei politici de forță contrare dreptului internațional nu pot fi recunoscute – nici în Ucraina, nici în Belarus sau în altă parte. Acest lucru trebuie să fie în concordanță deplină cu strategia transatlantică comună și cu politica alianței democrațiilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | UE ar trebui să amâne proiectul Nord Stream 2, care este aproape finalizat, atât timp cât nu este soluționat conflictul cu Ucraina și continuă să existe încălcări grave ale ordinii de drept internaționale, de pildă suprimarea opoziției democratice, marcată de urmăriri și arestări ca în cazul Navalnîi. În ceea ce privește aprovizionarea cu energie, UE trebuie să transpună consecvent obiectivele Pactului verde și să își diversifice sursele de energie. Interesele legitime ale statelor UE aflate în fosta sferă de influență sovietică trebuie luate pe deplin în considerare în ceea ce privește contractele încheiate cu Rusia pentru livrarea gazelor naturale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Este adevărat că statele care aparțin NATO nu sunt identice cu cele membre ale Uniunii Europene, însă NATO este o alianță militară, care garantează securitatea democrațiilor în America de Nord și Europa. Pentru statele europene, neutralitatea este posibilă numai la adăpostul oferit de NATO și, implicit, doar sub scutul de protecție al acesteia. Prin urmare, statele membre ale UE ar trebui să convină asupra unor structuri de securitate comune, care să consolideze în mod durabil Alianța Nord-Atlantică. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Statele UE care sunt membre ale NATO trebuie să respecte contribuțiile și obligațiile convenite în cadrul Alianței, fiind vorba concret inclusiv de obiectivul de 2 %, reafirmat în cadrul summitului NATO din Țara Galilor din 2014. NATO nu este identică cu alianța democrațiilor propusă, care cuprinde și regiunea Pacificului. Aceasta are și a avut mereu și membri cu o viziune nedemocratică. Cu toate acestea, NATO trebuie, la rândul său, să consolideze și să clarifice procesul de dezbatere internă cu privire la valorile sale. Nici în cadrul NATO nerespectarea democrației și a statului de drept nu ar trebui să rămână fără consecințe. Pericolele la adresa securității, care se întrevăd în viitor, nu mai constau doar în amenințări teroriste, puteri care acționează asimetric, ci și, sau mai ales, în contestarea ordinii de drept internaționale, care este indisolubil legată de structura liberală și democrată a statelor care o compun. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nu degeaba cerea Henry Kissinger numărul de telefon al Europei. UE trebuie să își coordoneze mai strâns politica externă și de securitate și, pe viitor, responsabilitatea pentru această politică trebuie să intre în atribuțiile Parlamentului European și ale unui executiv controlat și legitimat de acesta. Consiliul ar trebui să decidă în chestiuni legate de politica externă și de securitate cu majoritate calificată. Statele membre ale UE trebuie să recunoască că actuala polifonie le subminează orice suveranitate. Aceasta se poate realiza prin punerea în comun a suveranității și a instrumentelor. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | UE trebuie să regândească conceptul de „autonomie strategică”. Acesta este cel puțin derutant. UE este departe de autonomie, atât din punct de vedere politic, cât și militar. De altfel, o astfel de autonomie nici nu este de dorit într-o ordine multilaterală care trebuie să se bazeze pe comerț liber, echitabil și sustenabil. Autonomia strategică nu poate și nu trebuie să însemne echidistanță în raport cu alte puteri. SUA, ca stat de drept democratic, este și rămâne un partener economic și de securitate indispensabil al Europei, cu care împărtășește valorile fundamentale în chestiunile esențiale, în pofida unor divergențe de interese. În timp ce Beijing laudă în mod explicit conceptul enigmatic european de autonomie strategică, reacțiile multor parteneri transatlantici arată în mod clar că fie o resping, fie o percep ca fiind ambiguă. Însă ambiguitatea este toxică într-un parteneriat strategic. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În locul autonomiei strategice, UE ar trebui să vizeze obiectivul unei capacități de acțiune strategice („strategic capacity”). În prezent, UE are în vedere conceptul de „fermitate”, care este un pas în această direcție. Totuși, UE ar trebui să renunțe la superlativele care au caracterizat planurile pe 10 ani, cel puțin începând cu Strategia de la Lisabona. Până acum, UE nu a putut să realizeze niciunul din obiectivele esențiale astfel definite. UE are nevoie de mai multă modestie, dublată de o acțiune mai fermă și mai orientată către viitor. Capacitatea de a acționa sau de a se impune nu doar se declară și se decid. Ele trebuie demonstrate prin fapte concrete. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE consideră că acordurile comerciale și de investiții bilaterale ar trebui concepute astfel încât să poată fi integrate într-un regim comercial mondial modernizat. Ele nu trebuie să stea în calea unei ordini mondiale multilaterale liberale, ci trebuie să o garanteze și să o promoveze. Parteneriatul transatlantic trebuie să constituie, de asemenea, baza unei noi ordini comerciale mondiale. UE și SUA trebuie să dea dovadă de responsabilitate comună și de abilități de lider în cadrul OMC și să pledeze pentru un model eficient de relații multilaterale cu o agendă comercială modernă, care să includă aspecte sociale și de mediu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Un parteneriat transatlantic de încredere este condiția esențială pentru menținerea unei ordini internaționale bazate pe statul de drept și pace. Orice încercare de a o apăra în absența unei cooperări strânse cu SUA este sortită eșecului, pentru că Europa singură nu are suficientă greutate pentru a împiedica o ordine ierarhică bazată pe putere, în centrul căreia s-ar afla China. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Împreună cu SUA, Regatul Unit, Canada, Japonia, Coreea de Sud, Australia și alte state liberale, UE poate să securizeze democrația și statul de drept inclusiv în interiorul ei și, acolo unde acestea au fost subminate, poate contribui la restabilirea lor. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | UE ar trebui să promoveze și să sprijine înființarea unei platforme transatlantice a societății civile organizate cu puncte de contact în America de Nord și Europa, astfel cum este aceasta inițiată în momentul de față de membri ai CESE, cu implicarea unor state non-UE, cum ar fi Regatul Unit. Doar o societate civilă dinamică poate insufla entuziasm pentru valorile comune și le poate astfel conserva. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.14.1. | Ar trebui inițiat de urgență un forum de dialog transatlantic privind viitorul democrației și un dialog comun pe marginea statului de drept. Promovarea în comun a democrației în Europa în SUA și în celelalte state prietene trebuie să se regăsească printre temele majore de pe agenda comună transatlantică. |
| --- | --- |

4.14.1.

| 4.14.2. | Societatea civilă transatlantică ar trebui să inițieze un dialog comun cu privire la drepturile cetățenești, în scopul sensibilizării la evoluțiile nedorite și influențării deciziilor politice pe ambele maluri ale Atlanticului, pe baza unor exemple de bune practici. |
| --- | --- |

4.14.2.

| 4.14.3. | Un dialog transatlantic al societății civile axat pe reziliența la dezinformare ar trebui să ocupe un rol central. În acest context, se impun eforturi comune menite să apere libertatea mass-mediei în democrațiile liberale și să o consolideze acolo unde a fost șubrezită, indiferent de motive, pentru că libertatea mass-mediei este un pilon al democrației și al statului de drept și este produsul direct al valorilor transatlantice comune. |
| --- | --- |

4.14.3.

| 4.14.4. | Acțiunile climatice și eforturile comune de încetinire a încălzirii globale sunt, de asemenea, teme care ar trebui să se regăsească în dialogurile societății civile transatlantice, pentru a găsi împreună soluții durabile, deschise din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

4.14.4.

| 4.14.5. | Un alt subiect esențial pentru un dialog al societății civile de pe ambele maluri ale Atlanticului este noua problemă socială, apărută pe fondul politicii climatice și al digitalizării. Modul în care pot fi asigurate la nivel mondial drepturile sociale și îmbunătățite șansele și accesul, în special drepturile antreprenorilor independenți și ale lucrătorilor, este o întrebare care are nevoie urgentă de răspunsuri comune, mai ales din perspectiva viitorului instituțiilor liberale și a stabilității ordinii mondiale liberale. |
| --- | --- |

4.14.5.

| 4.14.6. | În ce privește viitoarele acorduri comerciale și a urmărirea unei ordini multilaterale consolidate, actualele formate de dialog transatlantic ar trebui consolidate și, după caz, inițiate altele noi. Consiliul transatlantic pentru comerț și tehnologie, recent înființat, are o importanță deosebită, însă trebuie să se supună principiilor transparenței depline. |
| --- | --- |

4.14.6.

| 4.15. | Europa va trebui să se achite de contribuția ce îi revine, să își asume mai multe sarcini și să dea dovadă de responsabilitate. În acest sens, Europa trebuie, în primul rând, să depășească diversitatea de voci din politica externă și de securitate și să renunțe la a mai oscila între moralitate excesivă și oportunism. Uniunea Europeană trebuie să sprijine supremația dreptului în relațiile internaționale printr-o strategie clară, să vorbească pe o singură voce în politica externă și de securitate și să contribuie activ la stabilizarea ordinii multilaterale. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pe termen lung, parteneriatul transatlantic ar trebui dezvoltat în continuare în vederea integrării economice a altor parteneri, inclusiv Canada, Regatul Unit și alte țări europene care nu sunt sau nu sunt încă membre ale UE. Forumurile transatlantice pentru dialogul cu societatea civilă în toată diversitatea lor, ca de exemplu CESE în Europa, dar și dialogul parlamentar consolidat reprezintă o condiție prealabilă importantă în acest sens. |
| --- | --- |

4.16.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Christian Moos & Peter Clever: China „kooperativ eindämmen” („Îngrădirea influenței Chinei prin cooperare”), Frankfurter Allgemeine Zeitung, 30 aprilie 2021.

1

China „kooperativ eindämmen”

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/63

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/10)

| Raportor: | domnul Andreas THURNER |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Peter SCHMIDT |

Raportor:

domnul Andreas THURNER

Coraportor:

domnul Peter SCHMIDT

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 564 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 209/0/02 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

564

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

209/0/02

1.   Concluzii și recomandări

Comitetul Economic și Social European (CESE):

| 1.1. | recunoaște faptul că întreprinderile din sectorul alimentar aflate de-a lungul lanțului de aprovizionare (inclusiv fermierii și pescarii, cooperativele, întreprinderile din sectorul agroalimentar, comercianții cu amănuntul și distribuitorii angro și alte tipuri de întreprinderi din Europa) depun deja eforturi pentru a înregistra progrese în ceea ce privește durabilitatea și pentru a oferi consumatorilor produse sănătoase și durabile în acord cu Pactul verde european. Cu toate acestea, pentru a putea realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), sunt necesare mai multe eforturi; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | subliniază nevoia unui cadru favorabil inovării vizând sprijinirea operatorilor economici cu instrumente și soluții adecvate în tranziția lor către practici comerciale mai durabile. Barierele din calea inovării trebuie eliminate; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | remarcă faptul că, în prezent, operatorii economici se confruntă adesea cu cerințe în materie de durabilitate care sunt mai degrabă complexe și împovărătoare decât favorabile și, prin urmare, recomandă elaborarea unui limbaj mai ușor de înțeles (o „Gramatică a durabilității”) pentru a schimba acest aspect; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | identifică reducerea pierderilor alimentare și a risipei de alimente, aprovizionarea durabilă, îmbunătățirea sistemelor de ambalare și logistică, lanțurile alimentare circulare și eficiente din punctul de vedere al resurselor, precum și soluțiile în materie de bioeconomie, drept puncte de pornire eficientă către o mai mare durabilitate; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | subliniază rolul important al consumatorilor în acest context. Măsurile de informare și educare combinate cu practicile transparente de etichetare a produselor alimentare îi vor ajuta pe consumatori să facă o alegere mai durabilă (1). Comisia Europeană (CE) ar trebui să introducă măsuri pentru a sprijini accesibilitatea produselor alimentare sănătoase și produse, prelucrate și distribuite în mod durabil; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | salută codul de conduită al UE pentru practici comerciale și de marketing responsabile. Mai multe părți implicate consideră în general că elaborarea codului voluntar reprezintă un proces util care a dus la apropierea partenerilor din lanțul de aprovizionare cu alimente. Această inițiativă marchează un punct de pornire și ar trebui să continue să servească ca platformă colaborativă pentru practicile comerciale responsabile și durabile. În special, CESE:






  — | subliniază limitările unei abordări voluntare și solicită adoptarea unor reglementări și acte legislative pentru a asigura tranziția rapidă către durabilitate; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

subliniază limitările unei abordări voluntare și solicită adoptarea unor reglementări și acte legislative pentru a asigura tranziția rapidă către durabilitate;

| — | recomandă ca respectivul cod de conduită să fie mai ferm în ceea ce privește dimensiunea socială, negocierea colectivă și protecția socială. Partenerii sociali trebuie implicați; |
| --- | --- |

—

recomandă ca respectivul cod de conduită să fie mai ferm în ceea ce privește dimensiunea socială, negocierea colectivă și protecția socială. Partenerii sociali trebuie implicați;

| — | subliniază nevoia unui proces solid de revizuire pentru punerea în aplicare a codului de conduită pe teren și nevoia de a monitoriza dacă angajamentele individuale și cele privind obiectivele ambițioase sunt sau nu sunt respectate, deoarece experiența arată că doar elementele măsurate și monitorizate sunt realizate. În general, pentru reușită va fi crucială și o mai mare implicare a societății civile (dialogul social); |
| --- | --- |

—

subliniază nevoia unui proces solid de revizuire pentru punerea în aplicare a codului de conduită pe teren și nevoia de a monitoriza dacă angajamentele individuale și cele privind obiectivele ambițioase sunt sau nu sunt respectate, deoarece experiența arată că doar elementele măsurate și monitorizate sunt realizate. În general, pentru reușită va fi crucială și o mai mare implicare a societății civile (dialogul social);

| — | ia notă de faptul că, până acum, în special întreprinderile mai mari și multinaționale sunt cele care au aderat la codul de conduită și subliniază nevoia unui mediu de capacitare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), pentru a sprijini și a facilita un angajament mai ferm față de agenda privind ODD. În timp ce întreprinderile mai mari dispun adesea de propriile departamente responsabile de durabilitate, se pare că IMM-urile au deseori doar resurse și capacități limitate pentru a integra durabilitatea în activitățile lor; |
| --- | --- |

—

ia notă de faptul că, până acum, în special întreprinderile mai mari și multinaționale sunt cele care au aderat la codul de conduită și subliniază nevoia unui mediu de capacitare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), pentru a sprijini și a facilita un angajament mai ferm față de agenda privind ODD. În timp ce întreprinderile mai mari dispun adesea de propriile departamente responsabile de durabilitate, se pare că IMM-urile au deseori doar resurse și capacități limitate pentru a integra durabilitatea în activitățile lor;

| 1.7. | subliniază importanța punerii rapide în aplicare a Directivei UE privind practicile comerciale neloiale și a altor politici de sprijin de către statele membre pentru a promova sisteme alimentare mai durabile și reziliente (2); |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | salută inițiativa Comisiei Europene de a elabora o legislație-cadru pentru un sistem alimentar durabil al UE și pentru a integra durabilitatea în toate politicile legate de produsele alimentare (3). Există o nevoie clară de reglementări și de un anumit nivel de standardizare și armonizare pentru a garanta credibilitatea și condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a asigura coerența dintre diversele politici sectoriale (printre altele, privind clima, mediul, comerțul și concurența) (4). Acest lucru i-ar ajuta pe operatorii economici din sectorul alimentar să adopte decizii comerciale durabile. Cadrul legislativ ar trebui să asigure condiții de concurență cu adevărat echitabile; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | reiterează propria recomandare de a explora opțiunea unui consiliu european pentru politica alimentară cu mai multe părți interesate și pe mai multe niveluri, care ar putea, printre altele, să faciliteze implicarea societății civile în monitorizarea codului de conduită; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | subliniază că durabilitatea se bazează pe trei piloni principali: economic, de mediu și social. Date fiind diferitele condiții-cadru, trebuie recunoscut faptul că o abordare universală nu va da rezultate. Prin urmare, o legislație-cadru ar trebui să permită și să faciliteze soluții personalizate, de exemplu, prin mecanisme de autoevaluare și de analiză comparativă; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | recomandă un cadru ușor de înțeles, bazat pe norme, orientări și stimulente. Legislația privind finanțarea durabilă (taxonomia), care este în curs de elaborare, nu trebuie să fie excesiv de complexă. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Introducere

| 2.1. | Strategia „De la fermă la consumator” (F2F) (5) este elementul central al Pactului verde european. Ea abordează, într-un mod cuprinzător, provocările legate de punerea în aplicare a unor sisteme alimentare durabile și recunoaște legăturile inextricabile dintre persoanele sănătoase, societățile sănătoase și o planetă sănătoasă. Strategia reprezintă, totodată, un element central al agendei Comisiei Europene pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Națiunilor Unite. De ani, CESE se află în prima linie în ceea ce privește promovarea unei politici alimentare globale a UE. Comitetul a fost prima instituție europeană care a pledat în favoarea unei abordări globale (6), deschizând astfel calea către Strategia „De la fermă la consumator”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Strategia „De la fermă la consumator” recunoaște că operatorii din domeniul prelucrării produselor alimentare, operatorii de servicii de alimentație și comercianții cu amănuntul contribuie la modelarea pieței și la influențarea alegerilor alimentare ale consumatorilor, prin tipurile de produse alimentare pe care le produc, alegerea furnizorilor, metodele de producție și de ambalare, transportul și practicile de comercializare. Pentru a promova această tendință, Comisia Europeană a elaborat un cod de conduită al UE pentru practici comerciale și de marketing responsabile (7), însoțit de un cadru de monitorizare, care a fost lansat la 5 iulie 2021. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | La nivel internațional, Summitul ONU privind sistemele alimentare (8), convocat de Secretarul General al ONU în septembrie 2021, a dat tonul în ceea ce privește importanța sistemelor alimentare durabile pentru anii următori. Acesta vizează lansarea unor noi acțiuni îndrăznețe menite să transforme modul în care lumea produce și consumă alimente. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Întreprinderile din sectorul alimentar pot aduce o contribuție substanțială la existența unor sisteme alimentare mai durabile, mai echitabile și mai sigure, dacă își desfășoară activitățile în conformitate cu ODD și cu Acordul de la Paris privind schimbările climatice. Numeroși lideri din sectorul alimentar au făcut deja pași semnificativi în această direcție, dar rămân încă multe de realizat. Schimbările necesare sunt complexe și vor necesita strategii de colaborare și cooperare partajate, globale și pe termen lung care să îi implice pe toți actorii care participă la lanțul alimentar, precum și sectoarele auxiliare. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Întreprinderile europene din domeniul pescuitului și cele agroalimentare, precum și fermierii depun deja eforturi pentru a înregistra progrese în ceea ce privește durabilitatea și pentru a oferi consumatorilor produse care să contribuie la o alimentație sănătoasă și durabilă, în acord cu Pactul verde european. Această tranziție necesită investiții și, în unele cazuri, timp pentru obținerea de rezultate. Odată stabilite obiectivele, întreprinderile ar trebui să beneficieze de flexibilitatea de a-și dezvolta propria contribuție pentru atingerea lor, fără a le pune la îndoială. În plus, tranziția verde, necesară în acest context, trebuie să fie compatibilă cu situația economică a cetățenilor europeni, în special în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Un raport publicat recent de Centrul Comun de Cercetare (9), împreună cu alte studii recente, concluzionează că punerea în aplicare a obiectivelor stabilite în Strategia „De la fermă la consumator” ar avea un impact substanțial asupra producției agricole din UE. Aceste constatări subliniază necesitatea unor evaluări de impact ex ante solide și științifice, care să acopere durabilitatea dintr-o perspectivă triplă – economică, socială și de mediu –, ca parte a oricăror propuneri legislative din cadrul Strategiei „De la fermă la consumator”. Un cadru favorabil adecvat (care să includă, printre alte aspecte, accesul la finanțare, inovarea și digitalizarea) va fi esențial pentru sprijinirea fermierilor în vederea atingerii obiectivelor Strategiei „De la fermă la consumator”. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Domenii importante de acțiune

3.1.   Promovarea inovării și a facilitării accesului la inovare pentru IMM-uri

| 3.1.1. | Cercetarea și inovarea pot fi utile pentru utilizarea mai durabilă a mijloacelor de producție și a materiilor prime (de exemplu, prin agricultura de precizie și noi tehnici de reproducție, precum și printr-o mai bună utilizare a practicilor agroecologice), pentru procese interne mai durabile (de exemplu, adoptarea energiei din surse regenerabile în producerea, transformarea sau livrarea produselor alimentare) și pentru a reduce externalitățile (de exemplu, prin ambalaje durabile). Inovarea este necesară nu numai în domeniul chestiunilor legate de mediu, ci și în ceea ce privește aspectele sociale (sănătatea, genul, munca copiilor și munca forțată, securitatea și sănătatea în muncă, libertatea de asociere și negocierea colectivă, condițiile de trai, salariile și veniturile echitabile). Ea este necesară și pentru a putea realiza o rată echitabilă de rentabilitate într-un interval de timp rezonabil (10). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pe lângă inovarea tehnologică, și inovarea organizațională și cea socială sunt esențiale pentru întreprinderi mai durabile (remodelarea structurilor organizaționale și a proceselor interne, de exemplu, prin acordarea unei atenții sporite politicilor antidiscriminare și în materie de egalitate) și pentru a crea noi relații cu părțile interesate (de exemplu, valorificând marketingul digital). Digitizarea și creșterea la nivelul culturii organizaționale interne sunt esențiale pentru a promova o astfel de inovare. Durabilitatea trebuie, de asemenea, să fie integrată în procesele organizaționale și de guvernanță. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Întreprinderile din sectorul alimentar sunt deseori fragmentate, de mică anvergură și se confruntă cu lipsa integrării pe orizontală și pe verticală. Prin urmare, le este dificil să acceseze ecosistemele de inovare. Investițiile publice în apă, logistică și infrastructura digitală, alături de mai multe resurse C&D, sunt necesare pentru a favoriza acest acces și pentru a permite întreprinderilor, inclusiv celor mici și mijlocii, să își valorifice la maximum căile de inovare. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | În plus, sunt esențiale noi mecanisme care să faciliteze relația dintre întreprinderi și centrele de inovare și să promoveze crearea în comun (de exemplu, laboratoare vii și proiecte-far), alături de noi figuri profesionale capabile să acționeze ca agenți de legătură între întreprinderi și centrele de cercetare și inovare (precum brokerii în materie de inovare). Pentru a stimula astfel de investiții, este esențială o corelație strânsă între planurile naționale de redresare și reziliență, indicatorii fondurilor structurale și de investiții europene și indicatorii ODD, iar aceasta ar trebui să reprezinte, de asemenea, o prioritate în viitor. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Parteneriatele dintre sectorul privat, instituții, mediul academic și centrele de inovare, co-crearea la scară mai largă și o mai mare atenție acordată instituțiilor financiare pot conduce la ecosisteme de inovare fructuoase. Astfel de parteneriate pot fi utile și pentru promovarea inovării localizate, care este deosebit de promițătoare în ceea ce privește sistemele alimentare, dat fiind faptul că atenția specială acordată de consumatori producției și transformării produselor alimentare este legată de contextele locale și de cultura locală. Întreprinderile inovatoare și de succes pot fi utile ca exemple de soluții noi și durabile și pentru a stimula diseminarea bunelor practici în rândul operatorilor. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Stimularea lanțurilor alimentare circulare și eficiente din punctul de vedere al resurselor și consolidarea bioeconomiei

| 3.2.1. | Lanțurile alimentare optimizate, circulare și eficiente din punctul de vedere al resurselor vor juca un rol major în tranziția către sisteme alimentare mai durabile. Există multe puncte de intrare, cum ar fi utilizarea eficientă a resurselor naturale, limitarea deșeurilor, ambalajele reciclabile, reutilizabile și compostabile sau evitarea materialelor plastice de unică folosință, pentru a evidenția doar o parte dintre acestea. Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară (11) este o bună sursă de inspirație, idei și soluții inovatoare în domeniu. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | O bioeconomie circulară reprezintă o abordare de pe urma căreia toate părțile au de câștigat (12). Valorificarea și reutilizarea biomasei sporesc durabilitatea producției și pot crea noi activități și surse de venit pentru fermieri, pescari și pentru întregul sistem alimentar. Din acest motiv, trebuie să se acorde o atenție mai mare întregului sistem de gestionare a biomasei (producție, prelucrare, valorificare și reutilizare, crearea de lanțuri de producție cu mai multe tipuri de produse, legate de domeniul medical, materiale, biorafinării și energie, crearea de piețe pentru produse). Aceasta implică mulți actori, nu doar fermieri și pescari, operatori din sectorul prelucrării alimentelor și comercianți cu amănuntul, ci și cetățeni, autorități locale, silvicultori, companii de gestionare a deșeurilor, persoane responsabile de compostare, ingineri tehnologici, inovatori și întreprinderi din sectorul energetic. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Aprovizionarea durabilă

| 3.3.1. | Principalele lanțuri alimentare ar trebui să continue să promoveze adoptarea de către furnizori a unor practici durabile din punctul de vedere al mediului și din punct de vedere social și economic. În acest sens, poate fi utilă o abordare bazată pe obligația de diligență. Principalele întreprinderi ar trebui să fie deschizătoare de drumuri și să adopte un angajament politic privind aprovizionarea durabilă și să îl integreze în propriul lor sistem de management (13). Ele ar trebui, de asemenea, să abordeze impactul real și potențial al lanțului lor de aprovizionare și să stabilească obiective conexe. În acest scop, ar trebui să adopte o metodologie (inclusiv indicatori, sisteme de măsurare și obiective) pentru a măsura performanța lanțului valoric și a se asigura că este coerent cu standardele recunoscute la nivel internațional. Acestea ar trebui și să dezvăluie obiectivele prevăzute și rezultatele obținute. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Comisia Europeană s-a angajat să promoveze sistemele alimentare durabile în Europa și la nivel internațional. Acest lucru poate fi realizat numai dacă cadrul legislativ oferă condiții de concurență cu adevărat echitabile între întreprinderile din UE care produc produse alimentare durabile și întreprinderile din țări terțe, pentru a permite o producție solidă, rezilientă și durabilă. Politica comercială a UE trebuie să garanteze că importurile respectă nivelul înalt al standardelor europene în ceea ce privește durabilitatea socială și a mediului. Acordurile comerciale sunt determinante pentru asigurarea condițiilor de concurență echitabile între piața internă și importuri, pentru protejarea competitivității (14) producătorilor europeni de produse alimentare durabile și pentru garantarea unui venit echitabil. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Rolul unor lanțuri de aprovizionare bine concepute: îmbunătățirea sistemelor de ambalare și logistică pentru a realiza obiectivele neutralității climatice

| 3.4.1. | În contextul lanțurilor de aprovizionare globale, aprovizionarea locală, inclusiv prin furnizori diversificați, este importantă pentru a reduce impactul lanțurilor valorice alimentare asupra mediului, în special în ceea ce privește logistica, și promovează economiile locale. Ca o consecință a pandemiei de COVID-19, produsele alimentare locale sunt tot mai mult privite ca fiind sinonime cu calitatea, iar consumatorii se concentrează mai mult asupra acestui aspect. În plus, asigurarea unui echilibru mai bun între alimentele importate și cele produse pe plan local pare să fie o strategie adecvată pentru ca sistemele alimentare să devină mai solide și mai reziliente. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Ambalajele durabile constau în utilizarea de materiale biodegradabile și reutilizabile, promovând reciclarea în rândul consumatorilor. Noile concluzii ale industriei chimice și integrarea lor în practicile comerciale generează soluții inovatoare la problemele legate de mediu. Există deja familii de materiale bioplastice complet biodegradabile și compostabile, generate de biomasa agricolă, care creează un flux pe deplin circular. Uneori materialele biodegradabile contribuie și la un termen de valabilitate mai lung, generând, prin urmare, o mai mare valoare adăugată. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Reducerea emisiilor indirecte provenite din lanțul alimentar poate fi realizată, de asemenea, prin trecerea la vehicule logistice cu impact scăzut, prin dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare mai eficiente, mai bine organizate și, acolo unde este cazul, mai scurte, prin consolidarea magazinelor alimentare locale, printr-o digitizare mai răspândită și prin îmbunătățirea infrastructurii logistice. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Promovarea educației și etichetarea transparentă

| 3.5.1. | Un consum mai responsabil și o mai mare atenție din partea autorităților publice, a întreprinderilor și a consumatorilor în ceea ce privește alimentația durabilă și sănătoasă, precum dieta mediteraneeană, sunt esențiale pentru obținerea unor sisteme alimentare mai durabile (15). Este vorba, de asemenea, despre o mai bună înțelegere a relațiilor ecologice și a „valorii alimentelor”: impactul pierderilor alimentare și al risipei de alimente, rolul cercurilor economice regionale, logistica transporturilor, importanța pentru autonomia alimentară strategică etc. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pentru a promova o astfel de schimbare, sistemele de educație sunt fundamentale (16). Întreprinderile din sectorul alimentar pot juca, de asemenea, un rol semnificativ dacă se angajează să educe consumatorii și, mai ales, copiii, cu privire la importanța producției și a consumului de produse alimentare durabile. Aceste întreprinderi trebuie să își continue eforturile în direcția unor produse mai durabile și mai sănătoase (17). De asemenea, ele ar trebui să adopte coduri de conduită responsabilă pentru practicile de marketing. Întreprinderile din sectorul alimentar pot promova inclusiv stiluri de viață sănătoase și durabile prin propriile etichete, campanii de marketing și platforme de comunicare socială, prin cantinele întreprinderii și prin politicile de comunicare corporativă. Practicile de etichetare ar trebui să evidențieze contribuția fiecărui produs la o alimentație sănătoasă și durabilă. În acest context, un cadru transparent de etichetare a produselor alimentare ar ajuta consumatorii să ia decizii de cumpărare în cunoștință de cauză și mai sustenabile. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Regândirea finanțării

| 3.6.1. | Sistemele alimentare trebuie analizate de instituțiile financiare într-o optică conformă cu caracteristicile specifice ale sectorului. Întreprinderile din sectorul alimentar nu pot fi analizate în baza acelorași criterii precum cele utilizate pentru alte sectoare, astfel cum a fost cazul un timp îndelungat, întrucât accesul la credite și randamentul investiției nu reflectă criteriile de durabilitate pe termen lung. Acest lucru este și mai important dacă avem în vedere dimensiunea medie a întreprinderilor din sectorul alimentar și relevanța tot mai mare a durabilității. Pentru IMM-uri, este mai dificil să aibă acces la finanțare și să raporteze cu privire la realizările în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În ceea ce privește finanțarea durabilă pentru IMM-uri, ar trebui evidențiat faptul că criteriile de evaluare birocratice și tehnice complexe pentru taxonomie s-ar putea dovedi pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, o barieră în calea începerii sau a continuării drumului către durabilitate. |
| --- | --- |

3.6.2.

3.7.   Atenția acordată întreprinderilor mici

| 3.7.1. | Cadrele de asumare a răspunderii și mecanismele de monitorizare sunt de obicei potrivite pentru întreprinderile mari. Acest lucru se aplică și în domeniul durabilității. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Sistemele alimentare europene sunt alcătuite în special din IMM-uri. Aceasta înseamnă că este necesar un sprijin ad-hoc pentru a oferi asistență întreprinderilor din sectorul alimentar în cadrul etapei de tranziție. Sprijinul include instrumente de autoevaluare, promovarea colaborării în rețea între întreprinderi, programe educaționale privind antreprenoriatul și durabilitatea, crearea de comunități de practică, promovarea bunelor practici, facilitatea accesului la ecosistemele de inovare, stimulente fiscale și financiare pentru a se dezvolta și facilitarea accesului la piețe și la informațiile privind piețele. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Furnizarea de sprijin și orientări, inclusiv în ceea ce privește echipamentele informatice și tehnologiile software, poate stimula dezvoltarea și consolidarea IMM-urilor în lanțul de aprovizionare și o mai bună integrare a ODD în strategiile lor. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Analiză comparativă: autoevaluare, monitorizare, implicare, dialog

| 3.8.1. | Pentru orice întreprindere, instrumentele de autoevaluare sunt esențiale pentru alinierea la Agenda 2030. Aceste instrumente trebuie să sprijine întreprinderile de orice dimensiune, fără a le penaliza pe cele mai mici. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Pentru întreprinderile mai mari, sunt necesare abordări mai cuprinzătoare și mai standardizate, care să poată permite comparații. Pentru întreprinderile mai mici, trebuie asigurat un sprijin ad-hoc. Date fiind particularitățile sectorului, este fundamental un dialog strâns între diferiții actori din sistemul alimentar (întreprinderi, instituții, investitori, consumatori, inovatori). |
| --- | --- |

3.8.2.

3.9.   Implicarea cetățenilor

| 3.9.1. | Dat fiind rolul social al produselor alimentare și impactul lor asupra durabilității mediului și a sustenabilității sociale, cetățenii ar trebui consultați în momentul definirii politicilor europene, naționale și regionale, precum și a strategiilor întreprinderilor. Implicarea cetățenilor este deosebit de importantă la nivel local pentru a crea o legătură strânsă între alimentație și viața orașelor și a regiunilor (18). Politicile alimentare locale contribuie, de asemenea, la realizarea acestui lucru, întrucât pot adopta o abordare globală în ceea ce privește produsele alimentare, exploatând caracteristicile locale și stimulând inițiativele de creare în comun. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Exemplul LEADER (19) arată că grupurile de acțiune locală (GAL) pot aduce o contribuție eficientă în această privință. Înființarea consiliilor pentru politica alimentară constituie un alt exemplu care arată că implicarea cetățenilor conduce la soluții mai durabile. |
| --- | --- |

3.9.2.

4.   O „Gramatică a durabilității (20)
  ” – găsirea limbajului potrivit pentru a vorbi despre durabilitate în momentul punerii în aplicare a ODD în industria alimentară

| 4.1. | Consumatorii, opinia publică, autoritățile de reglementare, investitorii, responsabilii de elaborarea politicilor și societatea civilă solicită întreprinderilor din sectorul alimentar să își îmbunătățească performanța în ceea ce privește durabilitatea. Durabilitatea reprezintă, de asemenea, o bună oportunitate de piață pentru întreprinderi. Prin urmare, problema nu este dacă, ci cum trebuie aliniată industria alimentară la Agenda 2030 și la Acordul de la Paris privind schimbările climatice. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Cu toate acestea, nu este încă ușor să se evalueze performanța, întrucât în sectorul alimentar nu există un singur indicator cuprinzător pentru durabilitate. În plus, nu există o soluție universală, având în vedere diferențele între subsectoare și importanța dimensiunii întreprinderii atunci când se adoptă o abordare formală în materie de durabilitate. În consecință, întreprinderile mai mici privesc adesea durabilitatea ca pe o posibilă sursă de noi sarcini administrative, mai degrabă decât ca pe o oportunitate. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Date fiind dificultățile întâmpinate în găsirea unor măsuri precise de aliniere la ODD, în etapa actuală, evaluările tind să se axeze pe caracterul exhaustiv al proceselor puse în aplicare și pe gradul de informare mai mult decât pe rezultate concrete. În orice caz, autoevaluarea ajută o întreprindere să găsească domenii pentru a-și îmbunătăți atât alinierea la ODD, cât și sistemele de planificare. Aceasta ajută inclusiv la răspândirea culturii durabilității în cadrul întreprinderii. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Odată planificate obiectivele, întreprinderile din sectorul alimentar ar trebui să definească indicatori, metodologii și obiective coerente în materie de durabilitate care să fie realizate pe termen scurt și lung și să definească proceduri pentru dezvăluirea rezultatelor. Cu toate acestea, din cauza diferențelor dintre cadrele de asumare a răspunderii, stabilirea obiectivelor și procesele de măsurare conexe nu sunt încă ușor de comparat. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În special în ceea ce privește IMM-urile, autoevaluările ar trebui efectuate într-un mod constructiv, cu scopul de a familiariza persoanele mai degrabă cu „Gramatica durabilității” decât cu stabilirea unor criterii de referință. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De asemenea, întreprinderile ar trebui să integreze în sistemele lor de guvernanță și de gestionare metodologii și obiective flexibile în materie de durabilitate. Fără referiri la obiectivele de durabilitate în ciclurile bugetare, la indicatorii-cheie de performanță (KPI), la mecanismele de monitorizare și la traiectoria profesională, este foarte dificil să se îmbunătățească performanța în materie de durabilitate. Acest tip de integrare nu este o sarcină ușoară, mai ales pentru IMM-uri. În același timp, integrarea reprezintă o bună oportunitate de a revizui și a consolida aceste sisteme. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Întreprinderile implicate cu succes în durabilitate ar trebui să își promoveze bunele practici. Acest lucru contribuie la a demonstra că pentru întreprinderile din sectorul alimentar și, în special, pentru IMM-uri, este atât posibil, cât și profitabil să fie durabile, și ar putea încuraja alte întreprinderi să le urmeze exemplul. În același timp, acest aspect poate oferi unei întreprinderi multă vizibilitate și multe oportunități de piață valoroase. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Inițiativa „Fixing Business of Food” (Adaptarea sectorului alimentar) (21) a Rețelei de soluții pentru dezvoltare durabilă (SDSN), după o analiză precisă a celor mai răspândite standarde, cadre și inițiative globale în materie de durabilitate, a definit un cadru de analiză pentru o întreprindere bazat pe patru piloni de aliniere la ODD. Pilonii sunt:






  — | produsele și strategiile de promovare a unei alimentații sănătoase și durabile; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

produsele și strategiile de promovare a unei alimentații sănătoase și durabile;

| — | operațiuni economice și procese interne durabile; |
| --- | --- |

—

operațiuni economice și procese interne durabile;

| — | lanțuri de aprovizionare și de valoare durabile; |
| --- | --- |

—

lanțuri de aprovizionare și de valoare durabile;

| — | o bună cetățenie corporativă. |
| --- | --- |

—

o bună cetățenie corporativă.

| 4.9. | Fiecare pilon este structurat în jurul unei serii de teme diferite. Aceste teme sunt rezultatul unui proces iterativ care a implicat o activitate de cercetare cu privire la rapoartele de durabilitate ale principalelor întreprinderi din sectorul alimentar de la nivel mondial, interacțiuni multiple cu întreprinderi mari, medii și mici și asociații (sub formă de interviuri, ateliere și sondaje) și analiza celor mai bune practici în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cadrul a condus la proiectarea unui instrument de autoevaluare pe care întreprinderile îl pot utiliza pentru a identifica domeniile de îmbunătățit. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Inițiativa „Fixing the Business of Food” reprezintă, de asemenea, baza unei platforme digitale care evidențiază bunele practici. Cadrul celor patru piloni prezintă exemple concrete de obiective, ținte, indicatori și metodologii selectate în mod specific pentru întreprinderile din sectorul alimentar, în conformitate cu Agenda 2030. În plus, acesta poate ajuta întreprinderile să își identifice KPI-urile, îi poate ajuta pe investitorii să monitorizeze acțiunile și progresele realizate de întreprinderile din sectorul alimentar, iar pe cei care elaborează rapoarte de durabilitate îi poate ajuta să își modeleze rapoartele. Date fiind particularitățile anumitor subsectoare, cadrul a fost adaptat pentru întreprinderile agricole, întreprinderile din domeniul acvaculturii și producătorii de vin de mici dimensiuni. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Cadrul de politică pentru alinierea întreprinderilor din sectorul alimentar la ODD

| 5.1. | CESE salută codul de conduită al UE pentru practici comerciale și de marketing responsabile, ca element important pentru punerea în aplicare a Strategiei „De la fermă la consumator”. Majoritatea părților implicate consideră, în general, că elaborarea codului voluntar reprezintă un proces util care a dus la apropierea partenerilor din lanțul de aprovizionare cu alimente. Această inițiativă marchează un punct de pornire și ar trebui să continue să servească ca platformă colaborativă pentru practicile comerciale responsabile și durabile. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Cu toate acestea, CESE, pe baza feedbackului din partea întreprinderilor și a părților interesate, subliniază limitările unei abordări voluntare și evidențiază nevoia adoptării unor reglementări și unor acte legislative pentru a asigura o tranziție rapidă către durabilitate. Aceasta include și o revizuire a normelor în materie de concurență pentru a promova în continuare cooperarea și durabilitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În plus, CESE subliniază că codul de conduită este slab în ceea ce privește dimensiunea socială, și regretă că nu se face nicio referire la negocierea colectivă. Dialogul social este foarte important, iar partenerii sociali ar trebui să fie implicați de-a lungul întregului lanț. Calea către durabilitate ar trebui să aibă, de asemenea, un impact pozitiv asupra salariilor și a condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Totodată, codul nu conține măsuri menite să crească accesibilitatea produselor alimentare sănătoase și durabile. Accesibilitatea produselor alimentare sănătoase și durabile ar ajuta consumatorii să adopte o dietă sănătoasă și durabilă. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Codul de conduită nu dispune de un mecanism solid de monitorizare pentru a evalua relevanța, punerea în aplicare și impactul angajamentelor. Este necesară instituirea unui proces solid de revizuire a codului de conduită pe teren pentru a monitoriza dacă angajamentele individuale și cele privind obiectivele ambițioase sunt sau nu sunt respectate. Experiența arată că doar elementele măsurate și monitorizate sunt realizate. În general, pentru reușită va fi crucială și o implicare mai strânsă a societății civile (dialogul social). Un „Consiliu european pentru politica alimentară” cu mai multe părți interesate și pe mai multe niveluri, astfel cum a propus CESE în avizele sale anterioare (22), ar putea facilita, printre altele, implicarea societății civile în monitorizarea codului de conduită. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Până acum, în special întreprinderile mai mari și multinaționale sunt cele care au aderat la codul de conduită. Trebuie creat un mediu propice pentru a sprijini și a facilita un angajament mai ferm față de agenda ODD, astfel încât IMM-urile să devină o prioritate a politicilor alimentare ale UE. În timp ce întreprinderile mai mari dispun adesea de propriile departamente responsabile de durabilitate, se pare că IMM-urile au deseori doar resurse și capacități limitate pentru a integra durabilitatea în activitățile lor. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE subliniază concluziile din avizele sale anterioare în care solicită crearea unui lanț de aprovizionare cu alimente mai echitabil și recunoaște funcționarea excepțională a lanțului de aprovizionare cu alimente în întreaga UE, garantând accesul zilnic al tuturor cetățenilor la alimente de calitate. Este necesară punerea rapidă în aplicare a Directivei UE privind practicile comerciale neloiale și a altor politici de sprijin de către statele membre pentru a promova sisteme alimentare mai durabile și reziliente (23). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Comisia Europeană a adoptat recent foaia de parcurs către o legislație-cadru pentru un sistem alimentar durabil al UE și pentru a integra durabilitatea în toate politicile legate de alimente (24), astfel cum se prevede în Strategia „De la fermă la consumator”. CESE salută această inițiativă ca pe un pas înainte, întrucât, în mod clar, este nevoie de reglementări și de un anumit nivel de standardizare și armonizare pentru a garanta credibilitatea și condiții de concurență echitabile, și subliniază recomandarea sa de a promova o politică alimentară cuprinzătoare a UE. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Către un lanț echitabil de aprovizionare cu alimente” (JO C 517, 22.12.2021, p. 38).

2

(3)  Sistemul alimentar durabil al UE – o nouă inițiativă.

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Către o strategie a UE privind consumul durabil” (JO C 429, 11.12.2020, p. 51).

4

(5)  Strategia „De la fermă la consumator”.

5

(6)  Avizul CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

6

(7)  Cod de conduită pentru practicile comerciale și de marketing responsabile.

7

(8)  Summitul ONU privind sistemele alimentare.

8

(9)  Raportul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene intitulat „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model” (Modelarea ambiției în materie de mediu și climă în sectorul agricol pe baza modelului CAPRI).

9

(10)  Printre exemplele de bune practici în domeniul inovării, se numără: Irritec Corporate, unul dintre liderii mondiali din sectorul irigației inteligente; Micronizzazione Innovativa SRL, o întreprindere nou-înființată inovatoare care a realizat un produs inovator de promovare a retenției apei și a creșterii rapide a plantelor; Igloo, o întreprindere nou-înființată inovatoare care se axează pe dezvoltarea de noi tehnologii pentru a sprijini agricultura (producția hidroponică); și Agrorobotica, care este activă în domeniul agriculturii de precizie.

10

(11)  ECESP.

11

(12)  Avizul CESE pe tema „Contribuția bioeconomiei la îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei, precum și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite” (JO C 440, 6.12.2018, p. 45).

12

(13)  Printre exemplele de bune practici se numără Unilever, care adoptă o politică internă pentru a garanta aprovizionarea durabilă din partea furnizorilor săi.

13

(14)  „Pentru ca politica alimentară europeană să fie cu adevărat relevantă pentru consumatorii europeni, este esențial ca alimentele produse în mod durabil în UE să fie competitive. Aceasta înseamnă că, pe de o parte, sectorul agroalimentar european este în măsură să livreze consumatorilor nu numai alimente la prețuri care acoperă costurile suplimentare pentru îndeplinirea unor criterii precum durabilitatea, securitatea alimentară și aportul nutritiv, ci și un venit echitabil al fermierilor, și, pe de altă parte, își menține poziția pe piață ca opțiune preferată de marea majoritate a consumatorilor.” Avizul pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE”, punctul 5.8 (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

14

(15)  Avizul CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

15

(16)  Avizul CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

16

(17)  Avizul CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

17

(18)  Avizul CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18) și Avizul CESE pe tema „«De la fermă la consumator»: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

18

(19)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en

19

(20)  «Gramatica durabilității» este un termen creat de Elliot M Tretter în cartea sa Shadows of a Sunbelt City.

20

Shadows of a Sunbelt City

(21)  „Fixing the Business of Food” (Adaptarea sectorului alimentar).

21

(22)  Avizul CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18) și Avizul CESE pe tema „«De la fermă la consumator»: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

22

(23)  Avizul CESE pe tema „Către un lanț echitabil de aprovizionare cu alimente” (JO C 517, 22.12.2021, p. 38).

23

(24)  Sistemul alimentar durabil al UE – o nouă inițiativă.

24

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 565-a sesiune plenară a CESE — Interactio, 8.12.2021-9.12.2021

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/72

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Orientări ale Comisiei Europene privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea

[COM(2021) 262 final]

(2022/C 152/11)

| Raportor: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Raportor:

Thierry LIBAERT

| Sesizare | Comisia Europeană, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 18.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 198/3/6 |

Sesizare

Comisia Europeană, 1.7.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

18.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

198/3/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) recunoaște atât calitatea orientărilor menite să consolideze Codul european de bune practici privind dezinformarea, cât și hotărârea Comisiei Europene de a-și îmbunătăți în permanență acțiunile de combatere a dezinformării. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă Comisiei Europene să vegheze în permanență pentru ca combaterea dezinformării să nu se transforme într-un pretext pentru limitarea libertăților publice și, îndeosebi, a libertății de exprimare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă prioritizarea fermă a acțiunilor de combatere a dezinformării, cu accent principal pe combaterea apariției dezinformărilor, mai degrabă decât pe moderarea conținutului lor. Aceasta încurajează o atitudine mai proactivă și ofensivă, care necesită mai multe resurse, mai ales în materie de competențe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută accentul pus de Comisie pe combaterea monetizării dezinformării. Recomandă ca, pe lângă implicările voluntare ale actorilor din domeniul publicității online, Comisia să elaboreze un arsenal de instrumente economice, juridice sau financiare cu caracter mai constrângător. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recomandă să se continue fără întrerupere și cu fermitate discuțiile cu platformele digitale, în special pentru a clarifica și a contribui la evoluția metodologiilor de procesare a informațiilor. Aici este vizată în special Facebook, printre altele deoarece 78 % din populația UE, ceea ce înseamnă peste 300 de milioane de europeni, utilizează această platformă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă concertarea mai multor mijloace asupra micilor platforme mai puțin cunoscute de marele public și, deseori, mult mai puțin transparente în ceea ce privește circulația informațiilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă continuarea eforturilor în materie de coordonare a combaterii dezinformării. Abordarea acestui subiect a rămas fragmentată mult prea mult timp; numai acțiunile comune vor putea să stăvilească fenomenul. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE susține importanța unui plan european de alfabetizare mediatică, respectând în același timp faptul că conținuturile difuzate de canalele media se supun competenței statelor membre. Condiția ca fiecare, în special tinerii, să poată distinge o informație adevărată de una falsă este indispensabilă pentru democrațiile noastre. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recomandă să se abordeze pe scară largă subiectul combaterii dezinformării, împreună cu toate părțile vizate și care pot juca un rol în această luptă, în special cercetători și toate organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recomandă ca acțiunile de combatere a dezinformării să nu se concentreze prea mult asupra conținuturilor anglofone, în special în ceea ce privește țările învecinate cu Rusia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Aceste acțiuni ar trebui, de asemenea, să asigure accesibilitatea și înțelegerea în rândul persoanelor cu handicap, în special cu handicap senzorial, psihosocial și intelectual, care sunt deosebit de vulnerabile la știrile false. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE recomandă o abordare cu perspectivă mai amplă și proactivă, pentru a include potențiale noi moduri de răspândire a dezinformării. Capacitățile tehnologice de difuzare a materialelor deepfake au demonstrat cât de rapid poate apărea un nou risc. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE este convins că dezinformarea reprezintă, în mod fundamental, o amenințare pentru democrațiile noastre și pentru Uniunea Europeană. Însă amploarea pe care o capătă dezinformarea nu reprezintă doar o consecință a puterii rețelelor sociale, ci și un simptom al neîncrederii în discursul oficial. CESE recomandă să se creeze mai multe oportunități de schimb de opinii și dialog între toate părțile implicate, pentru a înțelege mai bine cauzele profunde ale dezinformării și a o combate mai eficient. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Observații generale

| 2.1. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 scoate în mod clar în evidență amenințările și pericolele pe care dezinformarea le generează pentru societățile noastre. „Infodemia”, adică difuzarea rapidă a informațiilor false, inexacte sau înșelătoare cu privire la pandemie, generează riscuri substanțiale din punctul de vedere al sănătății oamenilor, al sistemelor de sănătate publică, al administrării eficace a crizelor, al economiei, precum și al coeziunii sociale. Dezbaterile privind vaccinarea împotriva COVID-19 au arătat consecințele uneori extreme ale dezinformării în ce privește sănătatea. Deși s-au depus eforturi considerabile până în prezent, este imperativ să ne intensificăm eforturile de combatere a dezinformării (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În anul 2018, Comisia Europeană prezenta un plan de acțiune privind dezinformarea, care avea scopul de a consolida capacitatea și cooperarea UE în combaterea dezinformării. De asemenea, publica un document intitulat „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” (2), în care era prezentat un ansamblu de instrumente menite să combată dezinformarea și să garanteze protejarea valorilor UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Încă de la început (3), abordarea Uniunii în ceea ce privește combaterea dezinformării s-a bazat pe două axe de acțiune. Prima, cea a protejării libertății de exprimare și a altor drepturi și libertăți garantate prin Carta drepturilor fundamentale a UE. Respectând aceste drepturi și libertăți, strategia UE își propune să facă mediul online și actorii săi mai transparenți și mai responsabili, consolidând transparența practicilor de moderare a conținuturilor, responsabilizându-i în același timp și pe cetățeni și favorizând o dezbatere democratică deschisă (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A doua axă de acțiune se concentrează asupra amenințărilor, în special din exterior, care pot submina democrațiile noastre, îndeosebi în perioadele electorale. Grupul operativ East Stratcom, înființat în martie 2015, face parte din acest obiectiv din ce în ce mai important de combatere a operațiunilor organizate și planificate de dezinformare instituțională. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Codul de bune practici privind dezinformarea (5) este un instrument de autoreglementare, care constituie o componentă esențială a eforturilor Uniunii de a colabora cu actorii privați în scopul reducerii dezinformării digitale. Acesta a intrat în vigoare în octombrie 2018 și, printre semnatari, se numără principalele platforme online active în Uniune precum și marile asociații sindicale care reprezintă sectorul european al publicității. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Codul de bune practici publicat în 2018 a permis mai multe progrese importante. Unul dintre cele mai utile s-a manifestat la începutul pandemiei de COVID-19, platformele online acordând o vizibilitate sporită informațiilor provenite din surse fiabile. Totodată, codul a sensibilizat sursele de informații false, prin avertizări specifice. Comunicarea Comisiei privind combaterea dezinformării referitoare la COVID-19 a stabilit, de asemenea, un program de supraveghere și de raportare privind acțiunile semnatarilor de pe platforme pentru a combate dezinformarea legată de COVID-19. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cu toate acestea, în urma evaluării de către Comisie a codului de bune practici în 2020 (6) s-au evidențiat lacune importante, mai ales o aplicare inconsecventă și incompletă a codului pe platforme și, în statele membre, o serie de limitări intrinseci legate de caracterul de autoreglementare al codului, precum și lacune în sfera de aplicare a angajamentelor codului. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În 2020, Comisia a prezentat un Plan de acțiune pentru democrațiile europene (PADE), care stabilește măsuri suplimentare de combatere a dezinformării, inclusiv privind obligațiile și responsabilitățile platformelor online în ce privește combaterea dezinformării. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ulterior, a pus în aplicare un program de monitorizare și raportare privind COVID-19, iar după înființarea (în iunie 2020) a Observatorului european al mass-mediei digitale (EDMO), Comisia a lansat o cerere de proiecte pentru a cunoaște mai bine actorii, instrumentele, țintele și metodele utilizate în practicile de dezinformare. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pentru a intensifica măsurile de combatere a dezinformării, legislația privind serviciile digitale (7) propusă de Comisie definește un cadru de coreglementare prin intermediul codurilor de conduită, pentru a putea face față riscurilor sistemice asociate dezinformării. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | La 3 iunie 2021, Curtea de Conturi Europeană (8) a considerat că strategia Uniunii Europene este insuficientă, fără însă a lua în considerare planul de acțiune consolidat din 26 mai 2021. Curtea a estimat că, deși planul Comisiei Europene a fost bine conceput, el rămâne incomplet tocmai în ceea ce privește dispozitivul de avertizare și obligațiile platformelor online. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | La 29 iulie 2021, Comisia Europeană și platformele digitale semnatare ale Codului european de bune practici privind dezinformarea au lansat un apel comun, prin care mai mulți actori erau invitați să adere la acest cod. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Propunerile Comisiei Europene

| 3.1. | Comisia Europeană își optimizează constant strategia în materie de combatere a dezinformării. Noul ghid privind consolidarea acțiunilor conține mai multe posibilități de consolidare a acestor activități, care ar trebui evidențiate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ghidul privind consolidarea acțiunilor de combatere a dezinformării se bazează pe experiența dobândită până în prezent de Comisie în ceea ce privește monitorizarea și evaluarea codului și pe raportul Comisiei privind alegerile din 2019. El contribuie, de asemenea, la răspunsul Comisiei la concluziile Consiliului European din decembrie 2020. Pentru a colecta contribuții pentru ghid, Comisia a organizat discuții între mai multe părți interesate și un atelier destinat statelor membre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ghidul constată necesitatea îmbunătățirii, din perspectiva calității și a detalierii informațiilor, a raportării efectuate de statele Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ghidul indică faptul că coordonarea măsurilor împotriva dezinformării nu se poate realiza în lipsa unor indicatori de măsurare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ghidul recunoaște că verificarea informațiilor nu face obiectul unui schimb suficient de informații între statele UE, ceea ce face posibil ca informațiile care sunt recunoscute ca fiind false într-un stat să continue să circule într-un alt stat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ghidul constată că, pentru combaterea dezinformării, trebuie accelerate măsurile privind monetizarea dezinformării prin plasarea de anunțuri publicitare în spațiul digital, în special pe platforma Google Ads. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Codul insistă mai ales asupra publicității politice. Identitatea emitentului publicității politice este deseori opacă și este necesar să se îmbunătățească transparența publicității difuzate. Aceasta corespunde propunerilor legislative privind serviciile digitale (9) (articolul 30. Comisia va propune noi acte legislative în vederea unei transparențe sporite în ceea ce privește publicitatea politică. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută calitatea lucrărilor Comisiei Europene în ceea ce privește combaterea dezinformării și, în special, consolidarea progresivă a acțiunilor sale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE remarcă faptul că măsurile de combatere a dezinformării trebuie puse în aplicare ținând cont de imperativul legat de protecția libertății de exprimare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A fost inițiat un demers de structurare a discuțiilor între toate părțile implicate, în special printr-un apel pe scară largă lansat mediului academic. CESE recunoaște că era necesar să se pună accentul pe sectorul publicității online, iar această necesitate este luată în considerare în prezent. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Critica fundamentală a CESE în ceea ce privește ghidul de consolidare a codului de bune practici privind dezinformarea se referă la faptul că acesta se concentrează mult prea mult asupra conținuturilor și a moderării lor și nu suficient asupra actorilor responsabili de propagare. Conținuturile se transformă în permanență, platformele utilizate evoluează, însă actorii principali și motivațiile lor nu se schimbă. Abordarea trebuie mai degrabă să prevină decât să trateze efectele și Comisia trebuie să privilegieze mai curând abordarea cauzelor decât a consecințelor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În spatele imaginii câtorva ideologi, secte sau fanatici se desfășoară o adevărată afacere, foarte rentabilă, a dezinformării. Fără să-și dea seama, întreprinderile europene cheltuiesc peste 400 de milioane de euro pe site-urile de dezinformare (10). Întrucât este un fapt cunoscut că sursele majore de dezinformare urmăresc obiective financiare, în special printr-o redirecționare care permite încasarea unor sume importante din publicitatea online, însă și prin deținerea unor statute specifice care le permit solicitarea de subvenții publice, Comisia ar trebui să încurajeze crearea unui arsenal de instrumente economice și financiare de combatere a dezinformării la sursă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE observă că multe platforme nu publică suficiente informații privind metodele lor de combatere a dezinformării, un fapt care îi frânează pe toți actorii europeni în lupta împotriva practicilor de dezinformare. În schimb, CESE constată cu satisfacție că unele platforme (YouTube) par să ia problema în serios. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Influența mare a principalelor platforme (Facebook, Twitter) nu trebuie să lase să se ascundă faptul că dezinformarea cea mai eficace se concentrează asupra instrumentelor mai puțin cunoscute marelui public, precum VKontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler. Aceste platforme mai mici au un public mai puțin numeros, însă pot să vizeze mai ușor grupuri specifice în funcție de regiune, vârstă sau orice alt parametru. În plus, aceste platforme nu dispun de mijloacele financiare care să le permită să combată dezinformarea pe care o propagă sau nu le interesează acest aspect, punându-se la adăpost în spatele libertății de exprimare. Dezinformarea pornește deseori de pe platformele cu un cerc mai restrâns de utilizatori, apoi ajunge rapid la un public mai larg (11). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că acțiunile europene sunt prea fragmentate și lipsite de coordonare. Structurile se dovedesc a fi prea separate, în special în ceea ce privește cele două entități principale, EDMO și grupul operativ european East Stratcom. Instituirea grupului de lucru permanent care să implice Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) ar trebui să faciliteze schimburile în acest domeniu. Totodată, CESE se teme că modalitățile sale de acțiune sunt prea puțin eficace în comparație cu amploarea fenomenelor vizate. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Este urgent să se îmbunătățească cooperarea între statele membre. În același timp, UE trebuie să țină cont de faptul că libertatea mass-media, indisolubil legată de libertatea de exprimare, este în acest moment periclitată în mai multe state membre, ca și cea a sistemelor judiciare respective. Această situație are cu siguranță un impact negativ asupra capacității acestor țări de a gestiona o cooperare fructuoasă, de exemplu, pentru verificarea veridicității informațiilor, și în conformitate cu valorile Uniunii, în special cu principiile statului de drept. Orice efort care își propune să combată dezinformarea poate avea consecințe foarte importante în ceea ce privește drepturile fundamentale, care trebuie garantate și protejate în toate statele membre. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Uniunea Europeană trebuie să se înarmeze cu mai multe competențe pentru a putea combate eficient dezinformarea răspândită sistematic de puteri ostile, deseori conduse de guvernele unor țări terțe, printre care se numără în special Rusia și China. Pentru a răspunde acestei amenințări, nu va fi suficient să se lucreze la codurile de conduită. Autoritățile naționale au nevoie de mai mult sprijin din partea serviciilor de informații și guvernele ar trebui să comunice informațiile de care dispun, ținându-se în același timp cont de problemele anumitor state membre, menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Aceste acțiuni ar trebui, de asemenea, să asigure accesibilitatea și înțelegerea în rândul persoanelor cu handicap, în special cu handicap senzorial, psihosocial și intelectual, care sunt deosebit de vulnerabile la știrile false. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Societatea civilă pare prea puțin implicată. În cea mai mare parte, interlocutorii pe care Comisia Europeană îi consideră capabili de acțiune sunt platforme, mass-media, cercetători și verificatori ai veridicități informațiilor. Este necesar ca, în acțiunile de combatere a dezinformării, să se recunoască rolul major pe care îl joacă întreprinderile – printre altele fiindcă practicile de dezinformare le pot afecta grav veniturile sau reputația –, organizațiile sindicale și asociațiile. Organizațiile societății civile dispun de un capital de legitimitate important, care poate fi mobilizat pentru combaterea dezinformării. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE remarcă faptul că marea parte a acțiunilor de combatere a dezinformării se concentrează asupra conținuturilor anglofone. Acest lucru se explică, în special, prin faptul că majoritatea platformelor sunt de origine anglo-saxonă. Cu toate acestea, unele state par să fie afectate grav (Republica Cehă, Polonia, țările baltice). Este de dorit, așadar, să se consolideze acțiunile ce vizează conținuturi în alte limbi decât engleza. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | În general, CESE se așteaptă la acțiuni consolidate de prevenire și anticipare. Întrucât, în permanență, își fac apariția noi rețele (Clubhouse), întrucât dezinformarea utilizează mijloace din ce în ce mai sofisticate (deepfakes), întrucât anumite aplicații se situează la frontiera dintre platformă și mesagerie privată (Telegram), trebuie acționat deja din momentul în care este detectat un nou tip de risc. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | După cum sublinia cu oarecare dezamăgire Curtea de Conturi Europeană în raportul său din 3 iunie 2021, lipsește încă un plan european de alfabetizare mediatică, care să permită societății civile să înțeleagă mai bine informațiile, indiferent dacă sunt difuzate prin canalele clasice sau online. Acest plan, care se înscrie în competența statelor membre, trebuie pus în practică încă de la cea mai fragedă vârstă, astfel încât cei mai tineri să poată face repede diferența între informațiile adevărate și cele false. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | CESE remarcă faptul că, mult prea adesea, numeroase canale media, în special cele audiovizuale, acceptă în platourile lor persoane care se pretind oameni de știință pentru a-și spori credibilitatea. Recomandă, mai ales, verificarea mai strictă a competențelor academice ale celor invitați să se exprime în calitate de experți în emisiunile de mass-media. |
| --- | --- |

4.16.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Comunicarea comună „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” [JOIN(2020) 8 final].

1

(2)  Comunicarea „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” [COM(2018) 236 final].

2

(3)  Plan de acțiune împotriva dezinformării [JOIN(2018) 36 final].

3

(4)  Dacă termenii și condițiile generale ale platformelor online pot acoperi și conținutul dăunător, dar nu ilicit, atunci când dezinformarea constituie un conținut ilicit (de exemplu, discursul inspirat de ură sau conținuturile cu caracter terorist), se aplică instrumentele legislative relevante.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/code-practice-disinformation.

5

(6)  SWD(2020) 180 final.

6

(7)  COM(2020) 825 final.

7

(8)  Curtea de Conturi Europeană, raportul special nr. 9/2021, „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control” (JO C 215, 7.6.2021, p. 6).

8

(9)  COM(2020) 825 final. Comisia Europeană. „Propunere de regulament privind piața unică a serviciilor digitale”, 15 decembrie 2020.

9

(10)  Claudia Cohen, „Des marques financent, malgré elles, la désinformation” (Mărcile finanțează, fără voie, dezinformarea), Le Figaro, 5 august 2021.

10

(11)  Institute for Public Relations, „Combating foreign disinformation on social media” (Combaterea dezinformării străine pe platformele de socializare), Rand Corporation, 28 iulie 2021.

11

Combating foreign disinformation on social media

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/77

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020

[COM(2021) 373 final]

(2022/C 152/12)

| Raportor: | domnul Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Giuseppe GUERINI

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 18.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 225/0/7 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.10.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

18.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

225/0/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE subliniază importanța adaptării și remodelării politicii UE în domeniul concurenței în conformitate cu schimbările sociale și economice rapide la care asistăm. Este imperativ să se adapteze în permanență cadrul de reglementare și prioritățile în materie de asigurare a respectării legislației pentru a le menține la zi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE apreciază că, datorită flexibilității acordate de Comisie în domeniul ajutoarelor de stat, economia europeană a reușit să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19, bazându-se pe un sprijin public semnificativ la nivel de stat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că Comisia a reușit să ajungă la un compromis bun între nevoia urgentă fără precedent de a flexibiliza normele privind ajutoarele de stat și necesitatea concomitentă de a asigura un nivel minim de bază de reglementare, precum și supravegherea generală din partea Comisiei pentru a reduce disparitățile excesive de pe piața internă, care decurg din capacitățile diferite ale statelor membre de a oferi sprijin financiar economiilor lor naționale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În ceea ce privește interacțiunea dintre normele antitrust (articolul 101 din TFUE) și criza cauzată de pandemie, CESE salută adoptarea rapidă de către Comisie a unei comunicări care să încurajeze proiectele de cooperare între întreprinderi, pentru a reduce deficitul de aprovizionare cu produse și servicii esențiale în timpul pandemiei. Acesta a fost un exemplu de adaptare rapidă și utilă a orientărilor Comisiei privind acordurile de cooperare orizontală la contextul social, economic și sanitar specific care a apărut în 2020. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută, de asemenea, faptul că Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC), care urmărește să coordoneze acțiunile autorităților naționale de concurență și ale DG COMP, a fost în măsură să exprime o poziție comună cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență în timpul crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, pentru a preveni eventualele comportamente oportuniste și abuzive, deosebit de dăunătoare în perioade de criză. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că propunerile legislative ale Comisiei privind concurența pe piețele digitale sunt foarte utile pentru armonizarea normelor care pot insufla încredere cetățenilor, consumatorilor și IMM-urilor (în special a microîntreprinderilor) în privința protejării adecvate a structurii concurențiale a piețelor, pe de o parte, și a protecției datelor cu caracter personal, pe de altă parte. Astfel de date și utilizarea lor ar trebui înțelese atât în ceea ce privește protecția persoanelor fizice și a libertăților acestora, cât și ca factori de concurență de importanță strategică crucială. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută intenția Comisiei de a clarifica dacă normele în materie de concurență se aplică sau nu negocierii colective de către furnizorii de servicii implicați în economia digitală și platformele digitale, care nu se încadrează întotdeauna în categoriile de locuri de muncă dezvoltate în mod tradițional de dreptul muncii. Această clarificare este necesară pentru a preveni posibilele rezultate negative pentru furnizorii de servicii care decurg din aplicarea dreptului concurenței. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În ce privește hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza Tercas, CESE subliniază că schemele de garantare pentru băncile cu finanțare privată care nu sunt supuse influenței dominante a statului trebuie considerate ca fiind exceptate de la normele UE privind ajutoarele de stat, deoarece nu constituie o intervenție a statului în economie, ci mai degrabă manifestarea unui sistem privat de solidaritate reciprocă între instituțiile de credit care implică fonduri private și nu resurse de stat. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE speră ca Comisia să își coordoneze politica în domeniul concurenței cu alte politici relevante din punct de vedere strategic pentru întreprinderile europene, cum ar fi politicile comerciale internaționale. Aceasta ar fi o evoluție pozitivă, deoarece întreprinderile din țări terțe se bucură adesea de avantaje competitive față de întreprinderile europene, care decurg din subvenții de stat neloiale și din adoptarea unor modele de producție incompatibile cu valorile și principiile consacrate în tratatele și legislația UE. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere

| 2.1. | Cel de al 50-lea raport anual al Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței, care acoperă anul 2020, se axează în mare măsură pe inițiativele luate pentru a limita impactul social și economic al pandemiei globale de COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Acesta este primul raport privind politica în domeniul concurenței după reînnoirea Parlamentului European și finalizarea Brexitului, precum și primul raport publicat de Comisia condusă de președinta Ursula von der Leyen. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | De-a lungul anilor, asigurarea respectării normelor UE în materie de concurență a avut o contribuție decisivă la realizarea unei economii sociale de piață, astfel cum se prevede în tratatele fondatoare ale UE, care este astfel în măsură să combine valorile europene de creștere și competitivitate cu valorile la fel de importante ale echității și solidarității în cadrul unei piețe unice care este atât competitivă, cât și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Schimbările rapide și neașteptate din ultimii ani în domeniile sănătății, social, tehnologic și economic subliniază importanța unei politici în domeniul concurenței care să poată fi actualizată în permanență și să evolueze în funcție de schimbări, adaptând cadrul de reglementare și prioritățile de aplicare a legii, astfel încât acestea să fie mereu la zi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Anul 2020 a cunoscut una dintre cele mai grave crize globale din istorie, iar acum este clar că acțiunile întreprinse de UE și capacitatea sa de reacție au ajutat întreprinderile și cetățenii europeni să facă față unei crize fără precedent, bazându-se pe un sprijin public semnificativ la nivel de stat, datorită flexibilității acordate de Comisie în domeniul ajutoarelor de stat. Astfel, politica în domeniul concurenței a demonstrat o capacitate remarcabilă de adaptare la circumstanțe neașteptate și extreme. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | UE a reușit, de asemenea, să pună în aplicare un plan adecvat de resurse pentru stimularea economiilor naționale în direcția unei redresări robuste, care să conducă la restabilirea încrederii în piețe, combinând injectarea de resurse în favoarea statelor cu o monitorizare atentă menită să evite distorsiunile excesive ale pieței și efectele dăunătoare asupra economiei. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În vederea asigurării unei politici eficiente și reactive în domeniul concurenței în viitor, Comitetul Economic și Social European (CESE) salută consolidarea asigurării respectării normelor antitrust la nivel privat, evidențiată în raportul Comisiei în urma adoptării directivei din 2014. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE sprijină, de asemenea, evaluarea în curs realizată de Comisie cu privire la necesitatea revizuirii normelor privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (SIEG), în special în ceea ce privește serviciile sociale și de sănătate de importanță vitală pentru coeziunea socială în întreaga UE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE speră ca Comisia să își coordoneze politica în domeniul concurenței și aplicarea normelor privind ajutoarele de stat cu alte politici care au un impact asupra întreprinderilor europene, cum ar fi politicile comerciale internaționale. Acest lucru ar putea fi deosebit de util, având în vedere că întreprinderile din țări terțe obțin adesea avantaje competitive față de întreprinderile europene din subvenții de stat neloiale și din modele de producție incompatibile cu valorile europene și cu principiile durabilității consacrate în tratate. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Politica în domeniul concurenței și criza provocată de pandemie

| 3.1. | CESE salută flexibilitatea acordată de Comisia Europeană pentru normele privind ajutoarele de stat după apariția COVID-19, prin aprobarea unui cadru temporar special (martie 2020), care a fost revizuit de cinci ori până în ianuarie 2021, pe măsură ce criza provocată de pandemie a progresat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE apreciază că Comisia a clarificat mai întâi măsurile care ar putea fi luate fără notificare prealabilă pe baza normelor actuale și, în același timp, a pus în aplicare un cadru de reglementare temporar și flexibil, care a permis acordarea unor ajutoare de stat fără precedent într-un cadru procedural simplificat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pe baza acestui cadru juridic, Direcția Generală Concurență a Comisiei (DG COMP) a autorizat un număr remarcabil de scheme naționale de ajutoare într-un interval de timp foarte scurt, astfel cum a necesitat situația de urgență cauzată de pandemie, demonstrând o capacitate operațională extraordinară. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că Comisia a reușit să ajungă la un compromis bun între nevoia urgentă fără precedent de a flexibiliza normele privind ajutoarele de stat și necesitatea concomitentă de a asigura un nivel minim de bază de reglementare, precum și supravegherea generală din partea Comisiei pentru a reduce disparitățile excesive de pe piața internă, care decurg din capacitățile diferite ale statelor membre de a oferi sprijin financiar economiilor lor naționale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Gama de măsuri de ajutor în sprijinul întreprinderilor reglementate de cadrul temporar – inclusiv granturile directe, garanțiile publice pentru împrumuturi bancare, împrumuturile subvenționate și investițiile de capital în întreprinderi – și generozitatea considerabilă a plafoanelor de ajutor permise, în special ca urmare a celei mai recente măsuri corective a Comisiei din ianuarie 2021, s-au dovedit a fi adecvate pentru a face față crizei și au constituit un salt calitativ în comparație cu cadrul temporar anterior adoptat în urma crizei financiare din 2008. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În ceea ce privește interacțiunea dintre intervenția publică în economie și normele privind ajutoarele de stat, CESE subliniază importanța pe care o pot avea normele în materie de concurență atunci când este vorba de statele membre care utilizează fondurile UE care le sunt puse la dispoziție și care pun în aplicare în mod corespunzător planurile naționale de redresare și reziliență, fără a crea denaturări. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În ceea ce privește interacțiunea dintre normele antitrust prevăzute la articolul 101 din TFUE și criza provocată de pandemie, CESE salută adoptarea rapidă de către Comisie a unei comunicări care încurajează proiectele de cooperare între întreprinderi, menite să reducă deficitul de aprovizionare cu produse și servicii esențiale în timpul pandemiei, adaptând orientările sale tradiționale privind acordurile de cooperare orizontală la contextul social, economic și sanitar specific care a apărut în 2020. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În același timp, CESE consideră deosebit de utile regulamentele de punere în aplicare aprobate de Comisie în aprilie 2020, care relaxează temporar domeniul de aplicare al normelor în materie de concurență în sectoarele agricole, cel mai grav afectate de pandemia de COVID-19. Regulamentele au permis fermierilor și organizațiilor interprofesionale să întreprindă acțiuni colective temporare pentru a stabiliza anumite sectoare agricole. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 descrie, de asemenea, activitățile de control al concentrărilor economice ale Comisiei, cu 361 de tranzacții notificate și 352 de decizii adoptate, ceea ce a dus la intervenții semnificative în 18 cazuri. Aceasta înseamnă că 76 % din totalul tranzacțiilor notificate în 2020 au fost autorizate prin intermediul unei proceduri simplificate în „faza 1”, demonstrând că normele procedurale funcționează bine, ceea ce este deosebit de util având în vedere reluarea activităților de fuziune și achiziție la nivel mondial, facilitată de nivelul actual ridicat de lichiditate. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În cele din urmă, CESE salută faptul că Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC), care urmărește să coordoneze acțiunile autorităților naționale de concurență și ale DG COMP, a fost în măsură să exprime o poziție comună cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență în timpul crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, pentru a preveni eventualele comportamente oportuniste și abuzive, care sunt deosebit de condamnabile și dăunătoare în perioade de criză. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Tranziția digitală și concurența

| 4.1. | Tranziția digitală și dezvoltarea economiei bazate pe noile tehnologii ale informației și comunicațiilor pun în evidență aspecte noi și importante din punctul de vedere al concurenței. Din acest motiv, CESE consideră că este important ca instituțiile europene să intervină prin norme adecvate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE s-a pronunțat deja cu privire la cele trei propuneri legislative principale adoptate de Comisie, care propun măsuri de reglementare în contextul economiei digitale: propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (1), propunerea de regulament al Parlamentul European și al Consiliului privind o piață unică pentru serviciile digitale (Actul legislativ privind serviciile digitale) (2) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța europeană a datelor (Legea privind guvernanța datelor) (3). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tema comună a celor trei avize ale CESE pe aceste teme este necesitatea ca UE să adopte norme armonizate care să poată insufla încredere cetățenilor, consumatorilor și IMM-urilor (în special microîntreprinderilor) în ceea ce privește protejarea adecvată a structurii concurențiale a piețelor, pe de o parte, și protecția datelor cu caracter personal, pe de altă parte. Astfel de date și utilizarea lor ar trebui înțelese atât în ceea ce privește protecția persoanelor fizice și a libertăților acestora, cât și ca factori de concurență de importanță strategică crucială. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În acest sens, este esențial să existe piețe competitive și efectiv contestabile, pentru a evita abuzurile de putere de piață din partea platformelor digitale care acționează în calitate de controlori ai fluxului de informație, pentru a asigura dezvoltarea unor întreprinderi digitale noi și viitoare, în beneficiul inovării, al creșterii economice și, în cele din urmă, al bunăstării consumatorilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE consideră că propunerile legislative prezentate de Comisie în 2020 constituie un punct de plecare adecvat pentru crearea unui cadru legislativ care va trebui îmbunătățit de-a lungul anilor prin actualizarea constantă a reglementării sectorului și a normelor în materie de concurență, în raport cu structura pieței care se dezvoltă treptat odată cu dezvoltarea economiei digitale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În acest sens, este esențial să se asigure condiții de concurență echitabile în ceea ce privește accesul și capacitatea de a concura pentru diferiții actori activi pe piețele digitale, atât pentru a permite o mai bună funcționare a pieței unice, cât și pentru a evita denaturarea concurenței, pentru a proteja consumatorii și întreprinderile europene, ținând seama în același timp în mod corespunzător și în mai mare măsură de implicațiile sociale ale cadrului de reglementare aplicabil economiei digitale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În acest sens, CESE salută în mod deosebit fragmentul de la pagina 30 din raportul Comisiei: „Economia socială de piață este o piatră de temelie a UE, care stă la baza politicii UE în domeniul concurenței. Cetățenii și întreprinderile prosperă atunci când economia este în serviciul lor.” Speră că acest principiu va fi concretizat inclusiv în termeni analitici și de evaluare în procesul de punere în aplicare a politicii în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Concurența și negocierea colectivă

| 5.1. | Dezvoltarea economiei digitale și a platformelor digitale are implicații semnificative, nu numai asupra structurii piețelor, ci și asupra contextelor și a modurilor în care lucrează oamenii, creând noi oportunități de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare. În același timp, după cum știm, acest lucru implică, de asemenea, posibile probleme legate de condițiile de muncă ale prestatorilor de servicii care ar putea beneficia de capacitatea de a se organiza și de a acționa colectiv. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE salută intenția Comisiei de a clarifica dacă normele în materie de concurență se aplică sau nu negocierii colective de către furnizorii de servicii implicați în economia digitală și platformele digitale, care nu se încadrează întotdeauna în categoriile de locuri de muncă dezvoltate în mod tradițional de dreptul muncii. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Deși inaplicabilitatea normelor în materie de concurență în cazul negocierilor colective dintre angajați și întreprinderi a fost clarificată cu ceva timp în urmă de jurisprudența Curții de Justiție, există încă o serie de incertitudini cu privire la aspectul dacă și în ce măsură normele în materie de concurență se aplică negocierilor colective în care sunt implicați prestatorii de servicii independenți. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Prin urmare, ar fi utilă asigurarea unei securități juridice sporite și a unei previzibilități juridice în acest domeniu, pentru a elimina incertitudinile în materie de reglementare care ar putea conduce la ineficiențe și la costuri de asigurare a conformității, luând în considerare, în același timp, beneficiile pe care le prezintă prestatorii de servicii care se organizează efectiv pentru a obține condiții mai bune și un cadru de protecție sporită în care să își desfășoare activitățile. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Concurența și obiectivele climatice și de mediu

| 6.1. | Programul ambițios al UE privind schimbările climatice și programul strategic promovat de Pactul verde european vor fi dificil de urmărit dacă nu se efectuează anumite ajustări necesare ale politicii în domeniul concurenței și, în special, ale normelor privind ajutoarele de stat, programele de stimulare și finanțarea pentru inovarea ecologică. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prin urmare, politica în domeniul concurenței poate juca un rol activ în realizarea obiectivelor UE în materie de climă și mediu. Raportul Comisiei oferă detalii cu privire la activitățile sale în domeniul controlului ajutoarelor de stat, prin care a evaluat și autorizat măsurile de stat care promovează economia circulară, energia din surse regenerabile și eficiența energetică, fapt pe care CESE îl salută și îl sprijină. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Prin urmare, CESE este de acord cu această abordare, dar, în același timp, recomandă ca, la evaluarea diferitelor măsuri, să se țină seama de impactul lor social. În multe cazuri, investițiile în economia circulară și în energia din surse regenerabile reprezintă oportunități de a crea noi locuri de muncă, inclusiv prin instrumente care promovează incluziunea grupurilor celor mai defavorizate și vulnerabile. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | În ceea ce privește energia din surse regenerabile, am dori să atragem atenția asupra rolului jucat de comunitățile energetice și de comunitățile de energie din surse regenerabile promovate de directivele europene care vizează acest sector. Prin crearea de rețele orizontale, adesea sub formă de cooperare, aceste comunități promovează participarea directă a cetățenilor la producerea și partajarea energiei, inclusiv a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | CESE consideră că implicarea acestor părți interesate este utilă pentru crearea unui cadru mai larg de actori care au acces la piețele energiei, având o funcție dublă de garantare a pluralismului întreprinderilor și de a genera o concurență sporită pe piețele energiei și energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Concurența și sectorul bancar

| 7.1. | Raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 arată că nu au existat cazuri noi de ajutor de stat pentru bănci și instituții financiare. Comisia raportează în continuare că a extins anumite scheme naționale de sprijin existente, în cadrul cărora statele membre pot interveni, dacă este necesar, pentru a facilita gestionarea ordonată a situațiilor dificile sau a crizelor din cadrul instituțiilor de credit mici. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | CESE subliniază importanța băncilor locale și regionale ca purtătoare ale biodiversității necesare a activității în sectorul bancar și ca actori de pe piață apropiați de gospodăriile și întreprinderile din zonele periferice și salută aprobarea de către Comisie a extinderii schemelor în care este necesară gestionarea ieșirii ordonate de pe piață a băncilor de toate dimensiunile, pentru a-i proteja pe titularii conturilor de economii și a menține încrederea în cadrul economic și financiar. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | În ceea ce privește hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza Tercas, care a confirmat hotărârea Tribunalului cu concluzii similare, CESE subliniază că schemele de garantare pentru băncile cu finanțare privată care nu sunt supuse influenței dominante a statului trebuie să fie considerate exceptate de la normele UE privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Astfel de sisteme de garantare nu constituie o intervenție a statului în economie, ci mai degrabă manifestarea unui sistem privat de solidaritate reciprocă între instituțiile de credit și autoorganizare care utilizează propriile resurse menite să protejeze încrederea deponenților și a titularilor unui cont de economii în sistemul bancar, inclusiv în cazul unor crize specifice. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Concurența și regimurile fiscale

| 8.1. | Rezultatul diferitelor litigii pentru care Comisia Europeană a fost chemată în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește avantajele fiscale selective și deciziile fiscale naționale considerate inițial neconforme cu articolul 107 din TFUE subliniază dorința legitimă a Comisiei de a se asigura că normele fiscale sunt efectiv armonizate în Europa prin toate instrumentele disponibile, inclusiv prin deciziile de punere în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Cu toate acestea, rezultatele diferite ale acestor decizii în fața instanțelor europene subliniază necesitatea de a obține o mai mare eficacitate și armonizare a normelor fiscale în Europa, prin punerea în aplicare a planului de acțiune relevant aprobat în acest domeniu de Comisie la începutul anului 2021 și, prin urmare, prin adoptarea unor inițiative legislative adecvate în domeniul fiscal, pentru a proteja piața internă și consolidarea acesteia. |
| --- | --- |

8.2.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Christa SCHWENG

Președinta Comitetului Economic și Social European

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 64.

1

(2)  JO C 286, 16.7.2021, p. 70.

2

(3)  JO C 286, 16.7.2021, p. 38.

3

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/82

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio”

[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

(2022/C 152/13)

| Raportor: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 30.9.2021
  Parlamentul European, 4.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 18.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 231/0/6 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 30.9.2021

Parlamentul European, 4.10.2021

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

18.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

231/0/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) a luat notă de propunerea Comisiei de a acționa rapid pentru a impune standardul USB-C, un standard coerent și uniform de prize pentru telefoane mobile și dispozitive similare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Începând din 2009 și, mai recent, din 2014, inițiativele voluntare din ultima perioadă nu îndeplinesc pe deplin obiectivele Uniunii de a reduce deșeurile electronice, de a facilita modul de utilizare pus la dispoziția consumatorilor și de a evita fragmentarea pieței dispozitivelor de încărcare. Numărul încărcătoarelor abandonate era estimat, în 2018, la 11 000 de tone de deșeuri electronice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Printre alte măsuri, Parlamentul European a votat o rezoluție, în ianuarie 2020 (1), pentru a elabora o legislație mai strictă, cu care CESE este pe deplin de acord. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină pe deplin proiectul de directivă al Comisiei Europene, solicitat în acest sens de Parlamentul European. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE dorește să meargă mai departe decât planul Comisiei Europene, recomandând extinderea acestei obligații impuse încărcătoarelor pentru telefoane mobile și aparate analogice la toate echipamentele radio, electronice, conectate, reîncărcabile și, de asemenea, pentru încărcătoarele de laptop: este vorba despre posibilitatea de a încărca un dispozitiv mobil cu un încărcător de calculator de tip USB-C de 65 W în loc de 2,1 W și de a evita transportul mai multor încărcătoare diferite pentru persoanele care călătoresc. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE a observat că, din ce în ce mai des, prize USB de mică putere (2,1 W) destinate încărcării dispozitivelor mobile sunt puse la dispoziția utilizatorilor, cu sau fără cabluri, în autobuze, aeronave, centre comerciale, săli de conferință și alte locuri de trecere. Uneori, puterea acestora nu este suficientă pentru a încărca anumite aparate care intră în domeniul de aplicare a directivei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru a încuraja reîncărcarea rapidă și împrumutul de cabluri USB-C între utilizatori pe o distanță scurtă sau pe o perioadă scurtă de timp, CESE propune să se recomande echiparea în viitor a acestor sisteme cu încărcătoare ultrarapide. Această cerință corespunde uneia dintre nevoile exprimate într-un sondaj al Comisiei Europene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE observă că bateriile pot avea o durată de viață limitată în comparație cu restul aparatului. Comitetul recomandă alinierea standardelor pentru bateriile destinate calculatoarelor, tabletelor sau telefoanelor mobile, astfel încât să poată fi înlocuite în loc să fie necesară achiziționarea întregului dispozitiv în cazul defectării premature a bateriei. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE dorește să sublinieze responsabilitatea producătorilor de dispozitive electronice în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, solicitându-le să se asigure că costul înlocuirii bateriei este scăzut și că fezabilitatea tehnică descurajează înlocuirea întregului dispozitiv electronic atunci când trebuie înlocuită doar bateria. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE invită Comisia să recomande producătorilor să nu încerce să eludeze legislația prin modificări ale voltajului sau amperajului, operații care ar necesita utilizarea încărcătorului furnizat de o anumită marcă, ceea ce ar compromite obiectivele directivei. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recomandă Comisiei și Parlamentului European să asigure informarea pe scară largă a publicului încă de la sfârșitul procesului legislativ, pentru a-i înștiința pe consumatori și a-i încuraja să achiziționeze în viitor numai dispozitive USB-C. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Din anul 2009, Comisia încearcă să limiteze fragmentarea pieței interfețelor de încărcare pentru telefoanele mobile și dispozitivele similare. Cu toate acestea, astfel de inițiative au condus doar la sisteme voluntare (2), care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic și, prin urmare, nu asigură o aplicare consecventă și uniformă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inițiativele voluntare din ultima perioadă nu îndeplinesc pe deplin obiectivele de politică ale Uniunii de a reduce deșeurile electronice, de a asigura confortul consumatorilor și de a evita fragmentarea pieței dispozitivelor de încărcare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Absența armonizării în acest domeniu poate duce la diferențe substanțiale între actele cu putere de lege, actele administrative sau practicile statelor membre privind interoperabilitatea telefoanelor mobile și a categoriilor sau claselor similare de echipamente radio cu dispozitivele lor de încărcare și privind furnizarea de echipamente radio fără dispozitive de încărcare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În consecință, este nevoie de acțiuni la nivelul Uniunii pentru a promova un grad comun de interoperabilitate și furnizarea de informații referitoare la caracteristicile de încărcare ale echipamentelor radio către utilizatorii finali. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ianuarie 2020, Parlamentul European a adoptat o rezoluție (3) prin care solicita adoptarea urgentă a unui standard pentru un încărcător comun pentru telefoanele mobile, pentru a evita continuarea fragmentării pieței interne. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Se estimează că încărcătoarele telefoanelor mobile au cauzat aproximativ 11 000 de tone de deșeuri electronice în 2018, iar emisiile pe durata ciclului de viață asociate au fost de aproximativ 600 kt echivalent CO2. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Uniunea se angajează să stimuleze utilizarea eficientă a resurselor prin trecerea la o economie circulară și ecologică, prin introducerea unor inițiative precum Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și, mai recent, prin introducerea Pactului verde european. Această directivă vizează reducerea deșeurilor electronice generate de vânzarea de echipamente radio și reducerea extracției de materii prime și a emisiilor de CO2 generate de producerea, transportul și eliminarea încărcătoarelor, promovând astfel o economie circulară. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea vizează să se introducă, în Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5), cerințe cu privire la protocoalele de comunicare pentru încărcare, la interfața de încărcare (și anume receptaculul de încărcare) a anumitor categorii sau clase de echipamente radio, precum și la informațiile care trebuie furnizate utilizatorilor finali privind caracteristicile de încărcare ale acestor categorii sau clase de echipamente radio. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Propunerea impune ca telefoanele mobile și dispozitivele radio similare (tablete, camere digitale, căști și căști cu microfon, console video portabile și difuzoare portabile), în cazul în care pot fi reîncărcate prin cablu, să fie echipate cu receptaculul USB de tip C și, în cazul în care necesită, de asemenea, încărcare la tensiuni mai mari de 5 volți sau la curent mai mare de 3 amperi sau la puteri mai mari de 15 wați, să includă protocolul de comunicare pentru încărcare USB Power Delivery. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Comisia ar putea adopta acte delegate pentru a ține seama, în viitor, de alte tipuri suplimentare de tehnologii de încărcare decât reîncărcarea prin cablu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE observă că, în ultimii 12 ani, Comisia a influențat alinierea standardelor pentru încărcătoarele telefonice, astfel încât să se îndeplinească cerințele de durabilitate și să se reducă deșeurile dificil de reciclat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE observă că absența unui încărcător universal duce la vânzarea sistematică a unui încărcător de telefon și a unui cablu de alimentare/de date pentru fiecare dispozitiv, în timp ce consumatorul ar putea alege să cumpere doar dispozitivul. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE sprijină pe deplin proiectul de directivă al Comisiei Europene, solicitat în acest sens de Parlamentul European. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Este clar că vânzarea de încărcătoare specifice reprezintă o parte semnificativă a veniturilor producătorilor, în special ale celor din sectorul telefoniei mobile; va trebui să se garanteze că acești producători nu vor modifica periodic standardele electronice (nivelul de tensiune, puterea necesară etc.) pentru a contribui la vânzarea sistematică a modelului de încărcător propriu mărcii respective sau chiar a cablului de transfer de date, care ar putea fi universal, în loc să se permită reutilizarea unui încărcător deja achiziționat. Acest lucru ar împiedica aplicarea efectivă a directivei, destinată reducerii cantității de deșeuri electronice. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE recomandă Comisiei și Parlamentului European să asigure informarea pe scară largă a publicului la sfârșitul procesului legislativ, pentru a-i înștiința pe consumatori și a-i încuraja să achiziționeze în viitor numai dispozitive echipate cu interfața USB-C. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE recomandă sectorului să fie în măsură să faciliteze încărcarea ultrarapidă a telefoanelor mobile prin intermediul unor încărcătoare puternice, cum ar fi un simplu încărcător de laptop cu o ieșire de tip USB-C de 65 W, în loc de 2,1 W. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE observă că, din ce în ce mai frecvent, în autobuze, aeronave, centre comerciale, săli de conferință și alte locuri de tranzit, sunt puse la dispoziția utilizatorilor prize USB destinate încărcării dispozitivelor mobile, cu sau fără cabluri. Puterea acestor prize este, din oficiu, redusă (2,1 W), deja insuficientă pentru încărcarea unor dispozitive care intră în domeniul de aplicare a directivei. Pentru a încuraja reîncărcarea rapidă și împrumutul de cabluri USB-C între utilizatori pe o distanță scurtă sau pe o perioadă scurtă de timp, CESE propune să se recomande echiparea în viitor a acestor sisteme cu încărcătoare ultrarapide. Această cerință corespunde uneia dintre nevoile exprimate într-un sondaj al Comisiei Europene. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prin urmare, CESE recomandă ca această recomandare privind căutarea unui model unic de încărcător USB-C pentru utilizatorii de telefonie mobilă să vizeze și laptopurile, chiar dacă nivelul de sarcină și de putere trebuie adaptat electronic. Atât din rațiuni ecologice, cât și pentru a-i scuti pe utilizatorii aflați în deplasare să transporte mai multe încărcătoare, obligația prevăzută de directivă trebuie extinsă și la laptopuri, cu excepția cazului în care există constrângeri tehnologice care trebuie justificate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE observă că bateriile pot avea o durată de viață limitată în comparație cu restul aparatului. El recomandă alinierea standardelor pentru bateriile destinate calculatoarelor, tabletelor sau telefoanelor mobile, astfel încât să poată fi înlocuite cu ușurință în loc să fie necesară achiziționarea întregului dispozitiv în cazul defectării premature a bateriei. CESE dorește să sublinieze responsabilitatea producătorilor de dispozitive electronice în materie de ecologie și dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezoluția PE din 30 ianuarie 2020 referitoare la un încărcător comun pentru echipamentele radio mobile [2019/2983(INI)] (JO C 331, 17.8.2021, p. 2).

1

(2)  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/2417/attachments/1/translations

2

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 30 ianuarie 2020 referitoare la un încărcător comun pentru echipamentele radio mobile [2019/2983(RSP)] (JO C 331, 17.8. 2021, p. 2).

3

(4)  Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (JO L 197, 24.7 2012, p. 38).

4

(5)  Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE (JO L 153, 22.5 2014, p. 62).

5

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/85

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/746 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro și amânarea aplicării cerințelor pentru dispozitivele dezvoltate intern

[COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

(2022/C 152/14)

| Raportor: | domnul Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Parlamentul European, 18.10.2021
  Consiliu, 22.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 206/0/4 |

Sesizare

Parlamentul European, 18.10.2021

Consiliu, 22.10.2021

Temei juridic

Articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

206/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Ținând seama de circumstanțele excepționale create de pandemia de SARS-CoV-2 (COVID-19) și de impactul acesteia asupra diferitelor domenii acoperite de Regulamentul (UE) 2017/746 al Parlamentului European și al Consiliului (1), Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină propunerea Comisiei, care reprezintă, în opinia sa, o măsură adecvată și necesară pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății publice și a interesului economic al acestui sector. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază că sănătatea este o prioritate majoră pentru cetățenii Europei și reiterează că dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro joacă un rol esențial în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor (2). Aceste dispozitive sunt esențiale, cu atât mai mult într-o pandemie, pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor care se confruntă cu maladii și handicapuri pe care trebuie să le gestioneze. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută preocuparea Parlamentului și a Consiliului miniștrilor sănătății (EPSCO) din 15 iunie 2021 cu privire la situația extrem de critică și solicitarea adresată Comisiei de a prezenta de urgență o propunere legislativă menită să faciliteze tranziția către noul cadru de reglementare și să garanteze disponibilitatea dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro pe piața UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că este esențial ca cetățenii să fie asigurați de fiabilitatea acestor teste. Scopul este reducerea considerabilă a proporției de rezultate „fals pozitive”, dar și de rezultate „fals negative”. Numai 8 % din totalul dispozitivelor pentru diagnostic in vitro disponibile pe piață fac obiectul controlului organismelor notificate în temeiul Directivei 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), în raport cu obiectivul de 80 % din dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro care fac obiectul prezentului proiect de regulament. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prin urmare, CESE este întru totul în favoarea creșterii rapide a capacității de certificare a dispozitivelor pentru diagnostic in vitro. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă, de asemenea, ca rezultatele acestor teste să fie însoțite de asistență medicală specifică, în cazul unui rezultat pozitiv, în special în cazul în care dispozitivele sunt disponibile pe piață. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE observă că amânarea cu un an a datei de aplicare nu ar rezolva problemele legate de punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2017/746 și că este necesar să se permită introducerea treptată a cerințelor noului regulament pe o perioadă mai lungă de timp, acordând prioritate dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro cu risc ridicat. Acest lucru poate fi realizat prin modificarea articolului 110 din Regulamentul privind dispozițiile tranzitorii, care să prevadă o perioadă mai scurtă pentru dispozitivele existente din clasa cu risc mai mare decât perioada pentru dispozitivele existente din clasa cu risc mai scăzut. În același timp, perioada de tranziție existentă pentru dispozitivele care fac obiectul certificatelor organismelor notificate eliberate în temeiul Directivei 98/79/CE trebuie prelungită cu un an până la 26 mai 2025. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prin urmare, CESE sprijină propunerile Comisiei privind:






  — | prelungirea perioadei de tranziție pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

prelungirea perioadei de tranziție pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE;

| — | introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care urmează să fie supuse pentru prima dată unei evaluări a conformității care implică organisme notificate; |
| --- | --- |

—

introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care urmează să fie supuse pentru prima dată unei evaluări a conformității care implică organisme notificate;

| — | introducerea unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare. |
| --- | --- |

—

introducerea unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Directiva 98/79/CE (4) privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro va fi înlocuită, începând cu 26 mai 2022, de Regulamentul (UE) 2017/746 (5), care stabilește un nou cadru de reglementare pentru astfel de dispozitive (teste HIV, teste de sarcină sau teste SARS-CoV-2) (6). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Noul regulament are scopul de a asigura buna funcționare a pieței interne și un nivel înalt de protecție a sănătății publice, a pacienților și a utilizatorilor, ținând cont de numărul mare de IMM-uri care sunt active în acest sector. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Una dintre principalele modificări se referă la organismele independente de evaluare a conformității. Prin noul regulament, aproximativ 80 % dintre dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro se vor afla sub controlul organismelor notificate (în prezent, 8 %). Astfel, producătorii vor trebui să depună o cerere la un organism notificat și să obțină unul sau mai multe certificate după o procedură care durează aproximativ un an. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Articolul 110 din Regulamentul (UE) 2017/746 conține dispoziții tranzitorii pentru dispozitivele cu un certificat eliberat de un organism notificat în conformitate cu Directiva 98/79/CE înainte de 26 mai 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemia de COVID-19 a demonstrat necesitatea unui cadru de reglementare UE pentru dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro, dar a generat, totodată, provocări suplimentare și noi în punerea în aplicare a Regulamentul (UE) 2017/746. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Astfel, au fost necesare resurse suplimentare semnificative din partea autorităților competente ale statelor membre, a instituțiilor sanitare, a organismelor notificate, a producătorilor și a altor operatori economici, pentru a mări disponibilitatea unor dispozitive medicale de diagnostic de importanță vitală. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | De asemenea, faptul că cele șase organisme notificate desemnate în prezent sunt situate în doar trei țări (Germania, Franța și Țările de Jos) face ca situația să fie deosebit de dificilă pentru IMM-urile stabilite în alte state membre. În plus, restricțiile de călătorie au împiedicat și continuă să împiedice buna desfășurare a evaluărilor conformității de către organismele notificate. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prin urmare, prezenta propunere vizează:






  — | extinderea perioadei de tranziție existente pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

extinderea perioadei de tranziție existente pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE;

| — | introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care trebuie să facă obiectul unei evaluări a conformității care implică organisme notificate pentru prima dată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746; |
| --- | --- |

—

introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care trebuie să facă obiectul unei evaluări a conformității care implică organisme notificate pentru prima dată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746;

| — | introducerea, de asemenea, a unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare. Acest lucru va oferi instituțiilor sanitare mai mult timp pentru a se conforma noilor cerințe și va garanta că testele dezvoltate intern, care sunt adesea esențiale, în special pentru bolile rare, pot fi dezvoltate în continuare în laboratoarele clinice. |
| --- | --- |

—

introducerea, de asemenea, a unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare. Acest lucru va oferi instituțiilor sanitare mai mult timp pentru a se conforma noilor cerințe și va garanta că testele dezvoltate intern, care sunt adesea esențiale, în special pentru bolile rare, pot fi dezvoltate în continuare în laboratoarele clinice.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE își reiterează convingerea, exprimată deja în avizul său privind Regulamentul (UE) 2017/746 (7), că „sănătatea este o prioritate majoră pentru cetățenii Europei” și că „dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro joacă un rol esențial în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor”. Ele sunt esențiale, cu atât mai mult într-o pandemie, pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor care se confruntă cu maladii și handicapuri pe care trebuie să le gestioneze. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În acest context, CESE a aprobat, prin urmare, revizuirea sistemului de reglementare existent, care consolida procedurile de aprobare înainte de comercializare și, în special, supravegherea ulterioară introducerii pe piață. Aceasta răspunde nevoilor cetățenilor în materie de siguranță a pacientului și de eficacitate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază, de asemenea, că, având în vedere capacitatea sa puternică de inovare și locurile de muncă înalt calificate, acest sector reprezintă o parte importantă a economiei europene. Prin urmare, este important nu numai să se asigure nivelul maxim de protecție a sănătății, ci și să se țină seama de interesele unui sector în care 80 % din producători sunt întreprinderi mici și mijlocii și microîntreprinderi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE este conștient că criza provocată de pandemia de COVID-19 a creat circumstanțe extraordinare care au un impact asupra diferitelor domenii acoperite de Regulamentul (UE) 2017/746. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Criza a generat, așadar, o provocare majoră, fără precedent pentru sistemele de sănătate din statele membre și o povară considerabilă pentru toate părțile implicate (instituțiile sanitare, profesiile medicale, pacienți și operatori economici). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prin urmare, CESE recunoaște că nu toate părțile interesate, care sunt esențiale pentru funcționarea sistemelor de sănătate, vor fi în măsură să asigure punerea în aplicare și aplicarea corectă a regulamentului la datele prevăzute inițial. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE salută preocuparea Parlamentului și a Consiliului miniștrilor sănătății (EPSCO) din 15 iunie 2021 cu privire la situația extrem de critică și solicitarea adresată Comisiei de a prezenta de urgență o propunere legislativă menită să faciliteze tranziția către noul cadru de reglementare și să garanteze disponibilitatea dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro pe piața UE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că este esențial ca cetățenii să fie asigurați de fiabilitatea acestor teste. Scopul este reducerea considerabilă a proporției de rezultate „fals pozitive”, dar și de rezultate „fals negative”. Numai 8 % din totalul dispozitivelor pentru diagnostic in vitro disponibile pe piață fac obiectul controlului organismelor notificate în temeiul Directivei 98/79/CE, în raport cu obiectivul de 80 % din dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro care fac obiectul prezentului proiect de regulament. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prin urmare, CESE este întru totul în favoarea creșterii rapide a capacității de certificare a dispozitivelor pentru diagnostic in vitro. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE recomandă, de asemenea, ca rezultatele acestor teste să fie însoțite de asistență medicală specifică, în cazul unui rezultat pozitiv, în special în cazul în care dispozitivele sunt disponibile pe piață. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE observă că amânarea cu un an a datei de aplicare nu ar rezolva problemele legate de punerea în aplicare a Regulamentul (UE) 2017/746 și că este necesar să se permită introducerea treptată a cerințelor noului regulament pe o perioadă mai lungă de timp, acordând prioritate dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro cu risc ridicat. Acest lucru poate fi realizat prin modificarea articolului 110 din Regulamentul privind dispozițiile tranzitorii, care să prevadă o perioadă mai scurtă pentru dispozitivele existente din clasa cu risc mai mare decât perioada pentru dispozitivele existente din clasa cu risc mai scăzut. În același timp, perioada de tranziție existentă pentru dispozitivele care fac obiectul certificatelor organismelor notificate eliberate în temeiul Directivei 98/79/CE trebuie prelungită cu un an până la 26 mai 2025. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Prin urmare, CESE sprijină propunerile Comisiei privind:






  — | prelungirea perioadei de tranziție pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

prelungirea perioadei de tranziție pentru dispozitivele care fac obiectul unui certificat eliberat în temeiul Directivei 98/79/CE;

| — | introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care urmează să fie supuse pentru prima dată unei evaluări a conformității care implică organisme notificate; |
| --- | --- |

—

introducerea unor perioade de tranziție adaptate pentru dispozitivele care urmează să fie supuse pentru prima dată unei evaluări a conformității care implică organisme notificate;

| — | introducerea unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare. |
| --- | --- |

—

introducerea unei perioade de tranziție pentru cerințele privind dispozitivele fabricate și utilizate în cadrul aceleiași instituții sanitare.

| 3.13. | CESE consideră că aceste dispoziții sunt rezonabile pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, un nivel ridicat de protecție a sănătății publice și a siguranței pacienților, precum și securitatea juridică și, astfel, pentru a evita eventualele perturbări ale pieței. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În cele din urmă, CESE subliniază, așa cum a făcut-o deja în avizul său privind Regulamentul (UE) 2017/746, că societatea civilă ar trebui să fie implicată mai îndeaproape în definirea cadrului de reglementare relevant și propune din nou instituirea unui „comitet consultativ” compus din reprezentanți ai părților interesate îndreptățite, organizate la nivel european. Acest comitet ar trebui să acționeze în paralel și să lucreze împreună cu MDCG, acordând consiliere Comisiei și statelor membre cu privire la diferite aspecte legate de tehnologia medicală și de punerea în aplicare a legislației. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2017/746 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și de abrogare a Directivei 98/79/CE și a Deciziei 2010/227/UE a Comisiei (JO L 117, 5.5.2017, p. 176).

1

(2)  Avizul CESE (JO C 133, 9.5.2013, p. 52).

2

(3)  Directiva 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 1998 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (JO L 331, 7.12.1998, p. 1).

3

in vitro

(4)  JO L 331, 7.12.1998, p. 1. Avizul CESE (JO C 18, 22.1.1996, p. 12).

4

(5)  JO L 117, 5.5.2017, p. 176. Avizul CESE (JO C 133, 9.5.2013, p. 52).

5

(6)  Conform estimărilor Comisiei, 70 % din deciziile clinice se iau pe baza dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro.

6

(7)  Avizul CESE (JO C 133, 9.5.2013, p. 52).

7

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/89

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului

[COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de anumite criptoactive (reformare)

[COM(2021) 422 – 2021/0241 (COD)]

propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind mecanismele care trebuie instituite de statele membre pentru prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului și de abrogare a Directivei (UE) 2015/849

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

(2022/C 152/15)

| Raportor: | domnul Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Benjamin RIZZO |

Raportor:

domnul Javier DOZ ORRIT

Coraportor:

domnul Benjamin RIZZO

| Sesizare | Parlamentul European, 4.10.2021
  Consiliu, 8.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 230/7/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 4.10.2021

Consiliu, 8.10.2021

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

23.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

230/7/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Rapoartele Comisiei Europene (2019) și ale Curții de Conturi Europene (2021), studii academice și, acum, Documentele Pandora și alte publicații similare evidențiază gravitatea fenomenului spălării banilor în UE. Legislația europeană actuală este în mare măsură inadecvată în condițiile eșecurilor în materie de coordonare și ale divergențelor naționale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină cu convingere pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor, în special crearea și structura noii Autorități Europene pentru Combaterea Spălării Banilor (AMLA), cu atribuții de supraveghere directă. Aceasta ar trebui să primească suficiente resurse pentru a deveni nucleul unui sistem european integrat de supraveghere și de informații. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este de acord cu distribuția conținutului între primul regulament privind combaterea spălării banilor (CSB) – supravegherea instituțiilor private – și a șasea directivă privind CSB – coordonarea supraveghetorilor și a unităților de informații financiare (FIU) de la nivel național – și cu dispozițiile ambelor documente, menite să armonizeze legislația națională și să automatizeze înregistrarea și transmiterea informațiilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru ca lupta împotriva spălării banilor și a infracțiunilor premisă asociate să fie eficace, este nevoie de o schimbare culturală și de implicarea eficace a societății civile organizate. CESE își reiterează propunerea privind un pact european menit să combată comportamentele care dăunează principiilor etice și politice ale democrațiilor noastre și care subminează bunurile publice. De asemenea, propune crearea unui organism consultativ al societății civile, în cadrul Autorității pentru Combaterea Spălării Banilor și a Finanțării Terorismului (AMLA) sau sub egida Comisiei Europene și cu participarea AMLA. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE propune ca Regulamentul privind criptoactivele, din pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor să fie de urgență pus în aplicare. Propunerea Comisiei de regulament privind piața criptoactivelor (1) reprezintă un pas înainte către o reglementare generală și ar trebui să intre în vigoare de urgență, dar ea nu înlocuiește toate instrumentele necesare pentru apărarea împotriva riscurilor financiare și infracționale ale acestor produse financiare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE invită Comisia să analizeze modalitățile de a aplica pachetul legislativ canalelor de spălare a banilor aflate în afara sistemului financiar: piața operelor de artă și a activelor cu valoare ridicată; porturile libere, antrepozitele vamale și zonele economice speciale; anumite tranzacții comerciale, investiții imobiliare, jocuri de noroc etc. Comitetul este de părere că, în aceste domenii, va fi nevoie de o nouă legislație europeană. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE propune ca Europol să primească atribuții sporite și resurse suficiente pentru a combate spălarea banilor, finanțarea terorismului și criminalitatea transnațională organizată și pentru a coordona forțele naționale de poliție din aceste domenii. Coordonarea eficace a Parchetului European, care ar trebui instituit fără întârziere, a Europol și a noii AMLA ar putea fi esențială pentru succesul practic al pachetului legislativ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită Comisiei să insiste pentru transpunerea urgentă în toate statele membre a Directivei 2018/1673 a Parlamentului European și a Consiliului (2), care stabilește o definiție comună a infracțiunii de spălare a banilor și pledează pentru adoptarea unei noi directive privind o definiție comună a infracțiunilor conexe, ale căror pedepse aferente să fie circumscrise unor intervale de cuantum precise. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE este foarte îngrijorat de existența în UE a unui număr foarte mare de societăți de tip „cutie poștală”, care joacă un rol esențial în spălarea banilor și în evitarea obligațiilor fiscale. Comitetul propune ca autoritățile responsabile în prezent și viitorul sistem integrat de supraveghere să instituie programe specifice pentru monitorizarea acestor întreprinderi gestionate de anumite firme de avocatură sau de consultanță fiscală, pentru a le identifica proprietarii reali și pe cei responsabili de tranzacțiile lor și pentru a investiga eventuale infracțiuni pe care le-ar putea comite. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită Comisiei Europene să examineze posibilitatea ca AMLA să fie pe deplin operațională, inclusiv supravegherea directă, înainte de 2026. În orice caz, CESE invită toate instituțiile implicate să coopereze mai îndeaproape între timp, pentru a pune în aplicare legislația existentă într-o manieră mai eficace. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că este necesar să se întocmească o nouă listă realistă și veridică a țărilor terțe cu grad ridicat de risc, inclusiv a tuturor celor care înlesnesc spălarea banilor. De asemenea, Comitetul propune ca Comisia Europeană să adopte o normă potrivit căreia societățile comerciale și persoanele implicate în infracțiuni financiare sau în spălarea banilor să fie excluse din procedurile de achiziție publică. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE invită UE și guvernele naționale să protejeze viețile și integritatea jurnaliștilor, angajaților și funcționarilor publici care denunță corupția economică și politică și consideră că întârzierile în transpunerea Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (3) sunt inacceptabile. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Propunerea Comisiei Europene și contextul acesteia

| 2.1. | În iulie 2019, Comisia Europeană (CE) și-a prezentat evaluarea privind combaterea spălării banilor/combaterea finanțării terorismului (CSB/CFT). Comunicarea și cele patru evaluări (4) au evidențiat deficiențe grave în punerea în aplicare a legislației existente și divergențe între statele membre cu privire la combaterea spălării banilor și finanțarea terorismului (CSB-CFT). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pentru a soluționa aceste probleme, la 7 mai 2020, Comisia a publicat un Plan de acțiune CSB-CFT (5) și a deschis o consultare publică cu privire la acesta. Planul s-a bazat pe șase piloni: punerea eficace în aplicare a normelor existente, un cadru unic de reglementare la nivel european, supraveghere la nivelul UE, sprijin și cooperare pentru unitățile de informații financiare, o mai bună punere în aplicare a legislației penale și consolidarea rolului UE în lume. În avizul său pe tema „Combaterea fraudei fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării banilor” (6), CESE și-a exprimat sprijinul pentru acest plan și pentru dezvoltarea și punerea sa în aplicare de urgență. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În urma avizului din partea Consiliului și a Parlamentului European și a consultării cu acestea, Comisia a integrat propunerile legislative ale planului în pachetul legislativ din 20 iulie 2021, care include următoarele propuneri:






  — | un regulament de instituire a unei autorități europene CSB-CFT (7); |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

un regulament de instituire a unei autorități europene CSB-CFT (7);

| — | un cadru unic de reglementare CSB-CFT, care încorporează o parte din legislație (8); |
| --- | --- |

—

un cadru unic de reglementare CSB-CFT, care încorporează o parte din legislație (8);

| — | o nouă directivă, a șasea, de revizuire a unora dintre celelalte acte legislative (9); și |
| --- | --- |

—

o nouă directivă, a șasea, de revizuire a unora dintre celelalte acte legislative (9); și

| — | reforma Regulamentului privind transferurile de fonduri pentru a acoperi criptoactivele (10). |
| --- | --- |

—

reforma Regulamentului privind transferurile de fonduri pentru a acoperi criptoactivele (10).

| 2.4. | La baza pachetului legislativ se află crearea unei noi autorități a UE (AMLA), care are atribuții de supraveghere directă și care consolidează atribuțiile de coordonare și de cooperare cu autoritățile naționale, împreună cu care se va asigura că normele UE sunt puse în mod corect și consecvent în aplicare de către sectorul privat. În mod special, aceasta:






  — | va institui, împreună cu autoritățile naționale, un sistem unic integrat de supraveghere pentru CSB-CFT; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

va institui, împreună cu autoritățile naționale, un sistem unic integrat de supraveghere pentru CSB-CFT;

| — | va supraveghea direct unele dintre cele mai riscante instituții financiare care își desfășoară activitatea într-un număr mare de state membre ale UE; AMLA va avea competențe de sancționare asupra acestor „entități obligate selectate”; |
| --- | --- |

—

va supraveghea direct unele dintre cele mai riscante instituții financiare care își desfășoară activitatea într-un număr mare de state membre ale UE; AMLA va avea competențe de sancționare asupra acestor „entități obligate selectate”;

| — | va supraveghea și va coordona supraveghetorii naționali responsabili pentru alte instituții financiare și nefinanciare și aplicarea normelor UE și va efectua evaluări periodice ale unora sau ale tuturor activităților pe care le desfășoară unul, mai mulți sau toți supraveghetorii financiari, inclusiv evaluarea instrumentelor și a resurselor acestora, pentru a asigura standarde și practici de nivel înalt în materie de supraveghere; |
| --- | --- |

—

va supraveghea și va coordona supraveghetorii naționali responsabili pentru alte instituții financiare și nefinanciare și aplicarea normelor UE și va efectua evaluări periodice ale unora sau ale tuturor activităților pe care le desfășoară unul, mai mulți sau toți supraveghetorii financiari, inclusiv evaluarea instrumentelor și a resurselor acestora, pentru a asigura standarde și practici de nivel înalt în materie de supraveghere;

| — | va promova și va sprijini cooperarea între FIU și va facilita comunicarea transfrontalieră și analiza comună. |
| --- | --- |

—

va promova și va sprijini cooperarea între FIU și va facilita comunicarea transfrontalieră și analiza comună.

| 2.5. | AMLA va fi condusă de un președinte, de un comitet executiv format din cinci membri și de un Consiliu general cu două structuri de membri și tipuri de competențe: autorități de supraveghere și unități de informații financiare. Printre aceștia se vor număra șefii agențiilor naționale de supraveghere și de informații care vor administra sistemul european integrat de supraveghere și de informații financiare. Un membru al Comisiei Europene va fi membru al organismelor de conducere ale AMLA. Consiliul general va include, în calitate de observatori, reprezentanți ai Autorității Bancare Europene (ABE) și ai Băncii Centrale Europene (BCE), ale căror competențe și instrumente (baza de date centrală și FIU.net – CSB-CFT) vor fi transferate noii autorități. AMLA își va începe activitățile în 2024, iar în 2026 își va completa toate posturile și va începe supravegherea directă. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Primul regulament UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului extinde lista entităților obligate, pentru a include furnizorii de servicii de criptoactive, platformele de finanțare participativă și operatorii din domeniul migrației (care facilitează dobândirea rezidenței și, în unele cazuri, a cetățeniei pentru investitori). Sunt consolidate și clarificate măsurile de precauție și controalele. Sunt revizuite cerințele referitoare la țările terțe și la persoanele expuse din punct de vedere politic. De asemenea, sunt clarificate cerințele privind beneficiarul real și sunt introduse altele noi pentru atenuarea riscului ca infractorii să se ascundă în spatele mai multor niveluri de intermediari. Se iau măsuri împotriva utilizării necorespunzătoare a instrumentelor la purtător și se stabilește un plafon maxim de 10 000 EUR pentru utilizarea numerarului. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Spre deosebire de regulamentul aplicabil sectorului privat, a șasea directivă privind CSB-CFT se axează pe sistemul său instituțional și pe adaptarea acestuia în fiecare stat membru. Propunerea clarifică competențele, sarcinile și accesul la informațiile FIU, instituie un cadru pentru analize comune și asigură un temei juridic pentru sistemul FIU.net. Este consolidată capacitatea supraveghetorilor de a acționa și sunt îmbunătățite mecanismele de cooperare între supraveghetori și cu alte autorități. Este prevăzută interconectarea registrelor de conturi bancare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea de regulament privind transferurile de fonduri și anumite criptoactive este o reformare a Regulamentului (UE) 2015/847 a Parlamentului European și a Consiliului (11) privind transferurile de fonduri, cu scopul de a face ca cerințele privind trasabilitatea și identificarea pentru transferurile de criptoactive să fie similare cu cele în vigoare pentru fonduri. În același timp, furnizorii de servicii de criptoactive vor face obiectul cerințelor Regulamentului CSB pentru alți operatori financiari. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | Prima directivă privind CSB a fost adoptată în 1991. De atunci, au fost adoptate alte patru directive privind CSB-CFT și zeci de alte directive complementare, în domeniul sistemului financiar sau al infracțiunilor și delictelor asociate. În mod clar, rezultatele acestor eforturi, considerate prioritare de către autoritățile UE, au fost nesatisfăcătoare până în prezent. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Există un consens larg cu privire la acest aspect, așa cum s-a reflectat deja în evaluările Comisiei din 2019 și ale unor instituții, precum Parlamentul European (în rezoluțiile sale din martie 2019 și iulie 2020) (12) și Curtea de Conturi (în raportul său din iunie 2021, intitulat „Eforturile UE de combatere a spălării banilor în sectorul bancar sunt fragmentate și insuficient implementate” (13), precum și în cele mai multe analize specializate, universitare și ale grupurilor de reflecție, în special raportul grupului operativ CEPS-ECRI (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potrivit estimărilor, volumul spălării banilor se ridică la o valoare cuprinsă între 1 % (conform Europol și Comisiei Europene) și 1,3 % (conform Curții de Conturi Europene) din PIB-ul UE-27, adică la o valoare cuprinsă între 140 și 208 miliarde EUR pe an. Cel mai important aspect este că, potrivit Europol, doar aproximativ 1 % din această sumă se recuperează. În ultimii ani s-au înregistrat numeroase scandaluri privind spălarea banilor, în care au fost implicate instituții financiare importante, și este semnificativ faptul că multe dintre acestea nu ar fi fost descoperite fără aplicarea legislației europene sau fără intervenția supraveghetorilor. Cu alte cuvinte, în pofida eforturilor și a disponibilității Comisiei Europene și a Parlamentului European, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește rezultatele luptei în domeniul CSB-CFT. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Publicarea Documentelor Pandora de către Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) a evidențiat încă o dată amploarea problemei spălării banilor și a infracțiunilor asociate, precum și rolul esențial al paradisurilor fiscale în facilitarea acestor infracțiuni. Prin urmare, este greu de înțeles că jurisdicția menționată cel mai frecvent în documente nu se află pe lista „jurisdicțiilor necooperante” a UE și că Ecofin tocmai a eliminat de pe listă o altă jurisdicție a cărei legislație face imposibilă identificarea proprietarilor reali ai societăților comerciale și ai conturilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE atrage atenția instituțiilor UE și guvernelor naționale asupra necesității unei protecții solide a vieții și integrității jurnaliștilor, angajaților și funcționarilor publici care raportează fapte de corupție economică și politică. Comitetul este îngrijorat că o serie de state membre nu au inițiat proceduri de transpunere a Directivei (UE) 2019/1937 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului UE și invită Comisia să ia măsuri pentru a asigura transpunerea urgentă a acesteia până la sfârșitul anului 2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eșecurile și inadecvările politicii UE în ceea ce privește CSB-CFT au mai multe cauze, care au efecte cumulate: (i) fragmentarea competențelor între diferite instituții ale UE și ale statelor membre; (ii) absența unui supraveghetor unic în materie de CSB/CFT la nivelul UE; (iii) instrumentele limitate aflate la dispoziția organismelor competente ale UE; (iv) coordonarea deficitară în ceea ce privește atât inițiativele de prevenire, cât și măsurile adoptate împotriva riscurilor identificate și întârzierile în punerea în aplicare a acestora; (v) lacunele în activitățile supraveghetorilor și ale unităților de informații financiare în numeroase țări; (vi) transpunerea directivelor a avut loc foarte târziu și cu diferențe semnificative între statele membre, conducând la proceduri administrative și judiciare ale Comisiei Europene; (vii) conștientizarea insuficientă, în destul de multe țări, a importanței combaterii ferme a spălării banilor și a infracțiunilor asociate; (viii) diferențele apărute ca urmare a definițiilor divergente ale infracțiunilor în codurile penale, începând cu spălarea banilor în sine, și în ceea ce privește sancțiunile aferente; (iv) investigarea necorespunzătoare a infracțiunilor premisă asociate, în special în țările terțe; și (x) lipsa voinței politice a unor guverne din UE de a adopta și a pune în aplicare standarde europene. Diferențele geografice și sectoriale ce rezultă din toți acești factori îi ajută pe infractorii financiari să conceapă rețelele cele mai convenabile pentru traficul ilicit pe care îl desfășoară. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În unele situații, nu a fost considerată necesară cooperarea între instituțiile UE. Este cazul cooperării dintre Comisia Europeană și ABE în procesul de investigare a cazurilor de încălcare a legislației UE, ceea ce a determinat Curtea de Conturi să declare că acest proces „este lipsit de eficacitate” (15). De asemenea, nici cooperarea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu CE nu a fost întotdeauna eficientă în întocmirea listei de „țări terțe cu grad înalt de risc” în cadrul CSB-CFT (16). Lista din 2019 a Comisiei Europene, sprijinită de PE, a fost respinsă în cele din urmă de Consiliu, iar lista adoptată în mai 2020 reprezintă o adaptare a listei GAFI și are lipsuri notabile. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Avizul CESE

| 4.1. | CESE își exprimă sprijinul deplin pentru pachetul legislativ al Comisiei, fiind de părere că punerea corectă și promptă în aplicare a acestuia ar putea fi foarte utilă în inversarea unei situații nesustenabile, precum cea descrisă pe scurt în secțiunea precedentă. În special, sprijină crearea și structura AMLA, care – deși exercită competențe directe de supraveghere – devine nucleul unui sistem european de supraveghere (și informații) CSB/CFT, ce integrează în consiliul său general autorități naționale de supraveghere și unități de informații financiare și, ca observatori, celelalte instituții ale UE implicate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE este de acord cu distribuirea conținutului între primul regulament și cea de-a șasea directivă și cu dispozițiile ambelor documente, menite să standardizeze legislația națională și să faciliteze funcționarea unităților de informații financiare și a supraveghetorilor de la nivel național în domenii-cheie: înregistrările și raportarea și investigarea tranzacțiilor suspecte prin RTS (rapoarte de tranzacții suspecte), folosind tehnici standardizate. Pentru a depăși una dintre principalele probleme actuale, este ferm recomandat să se pună accentul pe îndeplinirea diferitelor obligații ale autorităților în cel mai scurt termen posibil. CESE este de părere că legislația propusă respectă cadrul european privind protecția datelor și drepturile persoanelor și societăților comerciale care vor fi protejate în ultimă instanță de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CSE invită guvernele naționale și organizațiile societății civile europene să sprijine adoptarea și punerea corespunzătoare în aplicare a acestui pachet legislativ. Nici UE, nici statul membru nu își pot permite să mențină situația actuală, cu atât mai puțin în condițiile în care lupta împotriva consecințelor sanitare, economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și eforturile de redresare a economiei le impun statelor membre și UE să crească substanțial resursele publice. După cum precizează raportul CEPS-ECRI, „Încercarea de a pune capăt spălării banilor sau cel puțin de a se reduce semnificativ acest fenomen constituie o obligație morală în orice societate democratică, în care toți cetățenii sunt liberi și egali în fața legii, într-un sistem echitabil de cooperare [...]. Lipsa de claritate, întârzierile și ineficiența nu sunt decât o invitație la răspândirea spălării de bani” (17). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este conștient de importanța parteneriatelor public-privat în acest domeniu. În unele țări, capacitatea de cercetare este localizată în mare parte în sectorul privat (18). Comitetul invită instituțiile UE să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a promova îmbunătățirea instituțiilor naționale de supraveghere și a FIU atunci când pun în aplicare pachetul legislativ, însă dorește și ca acestea să faciliteze cât mai mult posibil parteneriatele public-privat în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Îmbunătățirea eficacității luptei împotriva infracțiunilor economice și fiscale impune, probabil, în numeroase țări, o schimbare culturală și o implicare mai mare a societății civile. Acesta a fost unul dintre motivele care au stat la baza propunerii CESE privind un Pact european de combatere a criminalității fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării banilor (19). În aceeași ordine de idei, PE este în favoarea „[...] restabilirii încrederii publice, a asigurării unor sisteme fiscale echitabile și transparente și a asigurării justiției fiscale” (20). Pentru a contribui la acest obiectiv, CESE propune crearea unui organism consultativ al societății civile în cadrul AMLA (21) sau ca organism al CE la care participă și AMLA, astfel încât organizațiile societății civile și Comitetul însuși să se poată implica mai activ în combaterea CSB-CFT și să-și poată aduce propriile experiențe și propuneri. Instituțiile UE și societatea civilă organizată trebuie să colaboreze pentru a-i informa pe cetățenii europeni cu privire la puternicul impact negativ pe care îl au spălarea banilor și infracțiunile asociate asupra bunurilor publice și cu privire la principiile de justiție și de echitate pe care se întemeiază democrația. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Europol și alți experți consideră că, de la izbucnirea pandemiei de COVID-19, a crescut numărul de cazuri de spălare a banilor și infracțiuni conexe, în special cele comise prin mijloace electronice și prin utilizarea criptomonedelor și a altor criptoactive (22). Prin urmare, CESE consideră că se justifică adoptarea unui regulament care tratează tranzacțiile respective la fel ca pe orice alte tranzacții, introducând obligativitatea identificării beneficiarilor reali. Propunerea de regulament privind piața criptoactivelor (23) reprezintă un pas înainte către o reglementare generală și ar trebui să intre în vigoare de urgență, dar ea nu înlocuiește toate instrumentele necesare pentru apărarea împotriva riscurilor financiare și a infracțiunilor legate de aceste produse financiare. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE, PE și alte instituții au subliniat riscul pe care îl reprezintă existența în UE a sute de mii de societăți de tip „cutie poștală” (24), înființate și conduse de unele firme de avocatură sau de consultanță fiscală, cele mai multe dintre ele fiind utilizate pentru spălarea banilor și alte infracțiuni principale conexe, precum și pentru evitarea obligațiilor fiscale. Prin acestea circulă fluxuri uriașe de capital. Autoritățile competente din prezent și noul sistem european de supraveghere vor avea obligația de a institui programe specifice de punere în aplicare a normelor pentru identificarea beneficiarilor reali ai acestor societăți și a emitenților și destinatarilor tranzacțiilor acestora, pentru a putea urmări penal infracțiunile economice și financiare comise de multe dintre aceste societăți. Nicio societate sau orice alt tip de entitate susceptibilă de a fi utilizată în operațiuni de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului nu ar trebui să fie autorizată să se înregistreze în niciun stat membru în cazul în care proprietarii finali nu sunt cunoscuți sau sunt legați de astfel de activități. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că este absolut necesar ca statele membre să finalizeze urgent transpunerea Directivei 2018/1673, care prevede o definiție comună a infracțiunii de spălare a banilor. CESE propune o nouă directivă, care să stabilească definiții comune ale infracțiunilor conexe în legislațiile statelor membre, iar pedepsele corespunzătoare pentru aceste infracțiuni să se încadreze în anumite limite. Articolul 83 din TFUE menționează în mod explicit spălarea banilor și infracțiunile transfrontaliere asociate printre cele ale căror definiții și sancțiuni pot fi armonizate cu ajutorul unor norme europene minime. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE solicită Comisiei Europene să examineze posibilitatea ca AMLA să fie pe deplin operațională, inclusiv supravegherea directă, înainte de 2026. În orice caz, CESE invită Comisia Europeană și celelalte instituții implicate să își consolideze între timp cooperarea, pentru a pune în aplicare într-o manieră mai eficace legislația existentă, în urma observațiilor formulate de PE și de Curtea de Conturi Europeană. Acest lucru este valabil în special în cazul ABE – și al noului său comitet privind CSB –, al BCE și al Europol. De asemenea, CESE invită Comisia Europeană, SEAE și Europol să efectueze o nouă analiză a țărilor terțe ce ar putea fi incluse într-o nouă listă a jurisdicțiilor necooperante în domeniul CSB/CFT la nivelul UE, cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE apreciază importanța deosebită pe care ar putea s-o aibă Parchetul European în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului și invită instituțiile europene și statele membre să faciliteze punerea deplină în aplicare a acestuia fără întârzieri suplimentare. Comitetul regretă obstacolele pe care le ridică unele guverne în calea finalizării procesului, în special unele guverne care au deținut recent președinția temporară a UE. CESE este de acord cu solicitarea adresată de Parlamentul European Comisiei Europene, de a lua în considerare propunerea de a institui un cadru european pentru investigațiile în domeniul infracțiunilor financiare și fiscale transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Caracterul transnațional al spălării banilor impune accelerarea coordonării între forțele naționale de poliție și serviciile de informații. Totodată, CESE consideră că ar fi foarte util ca Europol să dispună de atribuții sporite și de suficiente resurse umane și materiale pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului și criminalitatea transnațională organizată, precum și pentru a coordona forțele naționale de poliție. Coordonarea eficace a Parchetului European, a noii AMLA și a Europol ar putea fi esențială pentru succesul practic al noului pachet legislativ. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE consideră că ar trebui elaborată o listă nouă, realistă și autentică a jurisdicțiilor necooperante. De asemenea, Comitetul propune ca Comisia să elaboreze o directivă potrivit căreia societățile comerciale și persoanele implicate în infracțiuni financiare sau în spălarea banilor să fie excluse din orice procedură de achiziții publice. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Totodată, CESE este de părere că relația actuală dintre unitățile de informații financiare din statele membre ar trebui menținută și inclusă în noua structură a AMLA. Alianțele strategice și în materie de informații construite de-a lungul timpului între unitățile de informații financiare din diferite state membre nu se pot pierde. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | O mare parte a activităților de spălare a banilor se desfășoară în afara sistemului financiar, prin folosirea numerarului pentru achiziționarea de produse care sunt legalizate sau stocate ulterior sau prin anumite tranzacții comerciale. CESE solicită Comisiei să analizeze modul în care pachetul legislativ propus ar putea fi aplicat în cel mai eficient mod pieței operelor de artă, activelor de mare valoare și depozitării lor în porturi libere, antrepozite vamale și zone economice speciale, și anumitor tranzacții comerciale, tranzacții comerciale care implică împrumuturi fără dobândă rambursate în țara de destinație, investiții imobiliare și tranzacții cu societăți de jocuri de noroc. Acolo unde este cazul, rezultatele unui astfel de studiu ar trebui să stea la baza altor propuneri legislative de combatere a spălării banilor și a infracțiunilor asociate. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Activitatea celor mai multe organizații nonprofit ale societății civile întăresc democrația, făcând-o participativă, și pentru că reprezintă un sector economic cu valoare tot mai mare. Multe dintre ele au combătut de fapt spălarea banilor și au contribuit la dezvăluirea unor practici de spălare a banilor. Este adevărat și că unele organizații non-profit ale societății civile ar putea fi utilizate în operațiuni de spălare de bani. Din acest motiv, atunci când se elaborează politici privind organizațiile non-profit ale societății civile, o evaluare a riscurilor în acest sector trebuie să fie foarte atentă, pentru a detecta cazurile de utilizare a unor astfel de organizații în scopuri ilegale, fără a promova limitarea dezvoltării lor sau fără a permite guvernelor autoritare să atace organizațiile care le critică. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Pe lângă creșterea numărului de tranzacții virtuale și a utilizării criptoactivelor, a luat avânt în timpul pandemiei piața jetoanelor nefungibile (NFT – Non Fungible Tokens) (25), care transferă sume de bani peste graniță (2,5 miliarde USD în prima jumătate a anului 2021) prin utilizarea tehnologiei blockchain. CESE propune includerea operatorilor de NFT (de piață) în lista entităților obligate. De asemenea, trebuie monitorizate tranzacțiile fără numerar, care se folosesc pentru spălarea banilor. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pandemia a redus utilizarea numerarului. Acest fapt, împreună cu decizia de a nu mai tipări bancnote de 500 EUR, a creat pentru infractori nevoia de a „spăla” acești bani și de a-i introduce în economia reală. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei Europene să studieze posibilitatea de a reduce limita tranzacțiilor cu numerar la o valoare mai mică de 10 000 EUR, ținând cont de diferitele situații din diferitele state membre. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE consideră că este esențial ca unitățile de informații financiare să funcționeze corect. Pentru aceasta, este nevoie de suficiente resurse tehnice și umane de nivel înalt. Trebuie consolidată capacitatea acestora de a colabora cu alte unități de informații financiare și autorități ale UE, prin standarde, proceduri și instrumente IT compatibile și asigurând o formare suficientă și comparabilă pentru tot personalul. AMLA ar trebui să coopereze cu autoritățile naționale competente pentru a-și maximiza eficiența activității. Comitetul invită guvernele naționale, mai ales pe cele care au fost menționate în recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european, să acorde prioritate obiectivului funcționării constante a unităților de informații financiare și să promoveze cooperarea eficace cu autoritățile europene. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE consideră că înalta calitate profesională, experiența, independența – în sensul apărării doar a intereselor și valorilor UE – și onestitatea managerilor AMLA și ale altor membri ai personalului AMLA sunt esențiale pentru buna sa funcționare. Prin urmare, procesul de selecție trebuie să fie guvernat de rigoare și transparență. Comitetul propune Comisiei să elaboreze o listă de principii și valori care să contribuie la procesele inițiale de recrutare și care pot fi luate în considerare în Codul deontologic ce urmează să fie elaborat și aprobat de organismele Autorității. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE reiterează propunerea (26) – în conformitate cu cea a PE – de a elimina treptat programele ce oferă rezidență investitorilor și a le interzice pe cele ce oferă cetățenie și, între timp, de a verifica riguros dacă cei care beneficiază de aceste avantaje și-au îndeplinit obligațiile legale în țările de origine și nu sunt implicați în operațiuni de spălare de bani. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE propune ca Comisia Europeană să creeze o bază de date prin care să furnizeze IMM-urilor informații privind sancțiunile aplicate persoanelor fizice și societăților comerciale și durata acestora, în ceea ce privește finanțarea terorismului. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | AMLA trebuie să dispună de un buget suficient pentru a face față provocărilor majore cu care se vor confrunta obiectivele și misiunile sale. O combatere eficace a spălării banilor și a finanțării terorismului va îmbunătăți semnificativ veniturile fiscale ale statelor membre, care trebuie să facă față provocărilor transformării verzi și transformării digitale, precum și tranziției juste, constituind totodată un factor de îmbunătățire a coeziunii sociale și politice a acestora. Ar trebui luat în considerare costul pe care îl presupune pentru societățile comerciale îndeplinirea noilor obligații legale, a căror eficacitate trebuie evaluată în mod regulat. CESE propune finanțarea AMLA din bugetul UE. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Un aspect esențial al combaterii cu succes a spălării banilor și a finanțării terorismului este disponibilitatea unor baze de date interconectate și adecvate și a unor registre cu beneficiarii reali ai conturilor, proprietăților și fondurilor sau cu administratori fiduciari și tranzacții, și garanția că la aceste registre au imediat acces persoanele autorizate. Având în vedere dimensiunea tot mai mare și viteza accesului la aceste registre și baze de date, crește și nivelul cerinței privind protecția datelor cu caracter personal. CESE este de părere că aceasta este o problemă care trebuie abordată cu cea mai mare atenție. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 593 final.

1

(2)  Directiva (UE) 2018/1673 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2018 privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (JO L 284, 12.11.2018, p. 22).

2

(3)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

3

(4)  COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final și COM(2019) 372 final din 24 iulie 2019

4

(5)  C(2020) 2800.

5

(6)  JO C 429, 11.12.2020, p. 6.

6

(7)  COM(2021) 421 final.

7

(8)  COM(2021) 420 final.

8

(9)  COM(2021) 423 final.

9

(10)  COM(2021) 422 final.

10

(11)  Regulamentul (UE) 2015/847 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 (JO L 141, 5.6.2015, p. 1).

11

(12)  Rezoluția PE din 26 martie 2019 (JO C 108, 26.3.2021, p. 8) și Rezoluția PE din 10 iulie 2020.

12

(13)  Raportul special al CCE 13/2021.

13

(14)  Raportul grupului operativ CEPS-ECRI: CSB în UE; 1/2021.

14

(15)  CCE: Ibidem, punctul 86. În 10 ani, Consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene nu a efectuat nicio investigație din proprie inițiativă în domeniul CSB/CFT. Neavând obligația juridică de a răspunde la timp solicitărilor, acesta a investigat doar două dintre cele patru plângeri prezentate de Comisia Europeană.

15

(16)  CCE: Ibidem, punctele 26 și 28.

16

(17)  CEPS-ECRI, ibid., p. 2.

17

(18)  CEPS-ECRI, ibid., p. iv.

18

(19)  Avizul CESE privind combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a paradisurilor fiscale (JO C 429, 11.12.2020, p. 6).

19

combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a paradisurilor fiscale

(20)  Rezoluția PE din 10 iulie 2020 referitoare la Planul de acțiune privind CSB-CFT

20

(21)  De la crearea lor și pentru a contribui la facilitarea consultării cu părțile interesate, ABE, ESMA (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe) și EIOPA (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale) dispun de grupuri ale părților interesate, formate din membri care reprezintă în proporții echilibrate societăți private, consumatori, utilizatori, reprezentanți ai angajaților din întreprinderile sectoriale și cadre universitare de vârf.

21

(22)  Europol-EFECC: Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (Infractori corporativi. Lupta Europei împotriva rețelelor globale de infracțiuni financiare și economice) (06/2020); și WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering (Pandemia de COVID-19 a deschis porțile unui nou val de spălare a banilor).

22

Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (Infractori corporativi. Lupta Europei împotriva rețelelor globale de infracțiuni financiare și economice) (06/2020)

(23)  COM(2020) 593 final.

23

(24)  Societate de tip „cutie poștală”, societate „fantomă” sau societate fictivă: întreprindere fără activitate economică reală în țara în care este înregistrată și fără angajați sau cu foarte puțini angajați. Unele dintre acestea sunt folosite pentru a se spăla bani, pentru a se evita obligațiile fiscale sau pentru a se eluda Directiva privind detașarea lucrătorilor. A se vedea EPRS, 10/2018: „An overview of shell companies in the European Union”; IMF, F&D, 9/2019: Damgaard, Elkjaer and Johannesen, „The Rise of Phantom Investments” și avizul CESE pe tema „Măsuri eficiente și coordonate ale UE pentru combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a paradisurilor fiscale” (JO C 429, 11.12.2020, p. 6).

24

(25)  Reuters, 6.6.2021: Volumul vânzărilor de NFT.

25

(26)  JO C 47, 11.2.2020, p. 81 și JO C 429, 11.12.2020, p. 6.

26

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/97

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă

[COM (2021) 390 final]

(2022/C 152/16)

| Raportoare: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Coraportor: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Raportoare:

Judith VORBACH

Coraportor:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Sesizare | Comisia Europeană, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 123/1/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 10.8.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

23.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

123/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Politica economică a UE ar trebui să se alinieze atât cu obiectivele enunțate la articolul 3 din Tratatul UE, cât și cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD). Prin urmare, finanțarea durabilă ar trebui să adopte, de asemenea, o abordare multidimensională care să includă obiective sociale și de mediu. Din păcate, multe dintre măsurile prezentate în comunicare nu iau în considerare durabilitatea socială. Politicile UE pot avea un impact mai puternic prin fuzionarea politicilor legate de durabilitate cu politica digitală și cea în contextul crizei cauzate de pandemia de COVID-19. Politica de mediu trebuie să fie însoțită de o economie mai puternică a UE și de crearea de locuri de muncă de calitate. Ar trebui valorificate sinergiile între uniunea piețelor de capital și strategia privind finanțarea durabilă. De exemplu, transparența sporește eficiența piețelor și stă totodată la baza accesului la mijloace de finanțare durabilă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Se sprijină în mod explicit obiectivul de a redirecționa investițiile în așa fel încât acestea să contribuie la tranziția UE către o economie durabilă. Majoritatea măsurilor prezentate în comunicare sunt coerente, însă adesea par ezitante, dată fiind nevoia urgentă de acțiune. În special în ceea ce privește politicile climatice, timpul este un factor decisiv. Este nevoie de un cadru de reglementare consecvent, cu etape clare cu scopul de a evita complexitatea excesivă, pentru a permite strategiei să funcționeze în practică. Acum e momentul să luăm măsuri, nu să căutăm perfecțiunea. Dezinformarea în materie de durabilitate merită o atenție sporită. Per ansamblu, strategia privind finanțarea durabilă va avea efectele de orientare dorite doar dacă se înscrie într-o politică economică globală bazată pe durabilitate. Reglementarea și investițiile publice joacă un rol esențial. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul Economic și Social European (CESE) apreciază angajamentul Comisiei de a sprijini tranziția către o economie durabilă a UE și face apel la Consiliu și la Parlamentul European să susțină aceste eforturi. CESE solicită implicarea partenerilor sociali și a societății civile în elaborarea și punerea în aplicare a finanțării durabile, precum și reprezentarea acestora într-o măsură corespunzătoare atât în cadrul Platformei privind finanțarea durabilă, cât și în cadrul Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG). De exemplu, organizațiile responsabile ale partenerilor sociali trebuie să fie, de asemenea, consultate în mod direct cu privire la criteriile MSG (1), inclusiv la aspecte legate de domeniul muncii. În ansamblu, CESE critică practicile de reglementare a unor aspecte importante din cadrul strategiei prin recurgerea excesivă la actele delegate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taxonomia UE trebuie să reflecte un nivel de ambiție mai ridicat decât cel prevăzut în actele legislative ale UE. Succesul său depinde de acceptarea sa la scară largă. Activitățile prevăzute nu trebuie să pună în pericol obiectivele de mediu sau standardele sociale și trebuie să respecte principiul precauției. O mare parte a societății civile din UE are îndoieli serioase că aceste cerințe sunt respectate, de exemplu, în cazul energiei nucleare sau al gazelor naturale. Prin urmare, CESE este convins că aceste tipuri de activități economice controversate, care pot juca totuși un rol util în perioada de tranziție, ar putea să fie abordate mai bine separat de taxonomia UE în sine. În plus, CESE ar trebui să aibă în vedere lansarea unei inițiative separate pe această temă. CESE susține integrarea celorlalte obiective de mediu, precum și includerea activităților economice cu performanță de mediu medie și a activităților economice fără efect semnificativ asupra durabilității mediului și, respectiv, a activităților economice care pot dăuna mediului în mod semnificativ. Este necesar să se prezinte fără întârziere propuneri în acest sens. Pentru a spori eficiența taxonomiei și a standardelor, acestea ar trebui să servească drept bază de referință în diferite domenii. Cu toate acestea, este important să se evite lacunele care ar permite dezinformarea ecologică. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută faptul că se va facilita accesul investitorilor individuali și al IMM-urilor la oportunitățile de finanțare durabilă și menționează, în acest context, că este necesar să se asigure condiții de finanțare echitabile. CESE susține, de asemenea, măsurile de extindere a raportării privind durabilitatea, întrucât o politică durabilă la nivel de întreprindere este, de asemenea, în interesul clienților IMM-urilor și al societății civile în ansamblu. Cerințele de raportare nu ar trebui să implice resurse și costuri excesive, ci ar trebui să contribuie în mod eficace la asigurarea transparenței pentru a îmbunătăți eficiența pieței, facilitând, astfel, un acces mai bun la finanțare. În ceea ce privește „înverzirea” bugetelor, CESE recomandă corelarea bugetelor cu o viitoare regulă de aur privind investițiile. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Măsurile prezentate pentru sprijinirea investițiilor sociale credibile nu sunt nici pe departe suficiente și ar trebui intensificate. Trebuie să se pună un accent mai puternic pe durabilitatea socială, astfel încât în centrul atenției să se afle oamenii și domeniul muncii. Este necesar să se implice pe deplin în acest sens partenerii sociali și societatea civilă, pe baza Pilonului european al drepturilor sociale și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD). O taxonomie integrată, care include în egală măsură obiectivele sociale și de mediu, poate constitui o bază valoroasă pentru o Uniune durabilă din punctul de vedere al mediului, economic și social. În cadrul cerințelor referitoare la prezentarea de informații privind durabilitatea ar trebui să se analizeze și să se îmbunătățească, în special, indicatorii referitori la drepturile omului și ale lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În procesul de gestionare a riscurilor și în cadrul cerințelor în materie de capital propriu din sectorul financiar trebuie să se ia în considerare factorii de durabilitate, aspect ce trebuie avut în vedere în procesul de reglementare, precum și, în viitorul apropiat, la nivel tehnic. CESE pledează pentru o politică de capital robustă și orientată spre viitor și pentru o evaluare a riscurilor bazată numai pe criterii economice, astfel încât ponderarea riscului să țină seama de riscurile reale la adresa stabilității. În acest sens, trebuie să se ia în considerare efectele riscurilor legate de durabilitate asupra băncilor și asigurărilor și chiar și asupra stabilității sectorului financiar în ansamblu. Având în vedere includerea sistematică a riscurilor MSG în ratingurile de credit ar trebui să se relanseze dezbaterea privind agenția europeană de rating, consolidând astfel rolul de lider al UE în domeniul durabilității. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută măsurile de îmbunătățire a monitorizării riscurilor sistemice în contextul crizei climatice și recomandă includerea, pe cât posibil, a tuturor domeniilor din sectorul financiar. De asemenea, este oportun să se ia în sfârșit în considerare riscurile sociale legate de durabilitate, care dăunează coeziunii sociale ca urmare a amplificării diferențelor de distribuție. CESE susține totodată sporirea obligațiilor instituțiilor financiare în materie de raportare privind durabilitatea. În ceea ce privește obligațiile fiduciare și normele de gestionare ale investitorilor, trebuie să se evite transferul disproporționat al riscurilor sub pretextul unor măsuri ecologice, iar calificarea investițiilor ca nefiind durabile trebuie adaptată cu prudență. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Autorităților de supraveghere trebuie să li se aloce rapid competențele necesare pentru a putea combate dezinformarea ecologică, demers care ar putea fi facilitat de definirea acestui tip de dezinformare. O măsură oportună o reprezintă, de asemenea, elaborarea unui cadru de monitorizare pentru a măsura progresele înregistrate de sistemul financiar al UE. CESE solicită implicarea societății civile în verificarea alinierii piețelor financiare la obiectivele legate de aspecte de durabilitate. Nu în ultimul rând, ar trebui sprijinită și o mai bună cooperare între autoritățile de supraveghere și BCE. Este necesară implicarea societății civile în cercetările în domeniul finanțării durabile, ținând totodată seama de durabilitatea socială. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE salută promovarea de către Comisie a unui consens ambițios în forumurile internaționale, întrucât piețele mondiale au nevoie de condiții-cadru recunoscute la nivel mondial. Întreprinderile europene nu ar trebui să se confrunte cu un număr atât de mare de reglementări diferite încât să ajungă să aibă dezavantaje concurențiale grave. Pentru aceasta este nevoie, printre altele, să obțină acces la date, la nivel mondial, care să permită evaluarea durabilității investițiilor, precum și de reglementarea și supravegherea adecvate a furnizorilor de date în ce privește MSG. Evoluția lentă a coordonării la nivel internațional nu ar trebui să ducă la întârzierea acțiunilor la nivelul UE. În contextul aprofundării activității Platformei internaționale privind finanțarea durabilă, CESE invită Comisia să depună eforturi în vederea unei colaborări mai strânse nu numai cu sectorul privat, ci și cu societatea civilă. CESE solicită cu insistență să se acorde o mai mare atenție și durabilității sociale la nivel internațional, inclusiv în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Cadrul privind finanțarea durabilă ar trebui să joace un rol-cheie în punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și în realizarea obiectivelor Pactului verde. Întrucât, potrivit Comisiei, volumul investițiilor necesare depășește cu mult capacitățile sectorului public, cadrul privind finanțarea durabilă ar trebui să contribuie la direcționarea fluxurilor financiare private către activități economice corespunzătoare. Noi oportunități ar trebui să ofere, de asemenea, consolidarea reciprocă a cadrului privind finanțarea durabilă și a uniunii piețelor de capital (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Strategia privind finanțarea durabilă din anul 2018 cuprinde o taxonomie, un sistem de informare aplicabil societăților și instrumente de investiții, inclusiv indici, standarde și etichete. Comisia confirmă că s-au înregistrat progrese importante în ceea ce privește instituirea unei baze pentru cadrul de finanțare durabilă, însă mai sunt încă multe de făcut. Prin prezenta inițiativă, Comisia inițiază o nouă fază a strategiei UE privind finanțarea durabilă, care se referă la finanțarea tranziției economiei reale către durabilitate, la caracterul incluziv, reziliența și contribuția sectorului financiar, precum și la ambiția la nivel mondial. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE pledează pentru o politică economică orientată către prosperitate, care să includă mai multe obiective: durabilitatea mediului, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și calitatea locurilor de muncă, distribuția echitabilă, sănătatea publică și calitatea vieții, stabilitatea piețelor financiare, stabilitatea prețurilor, comerțul echilibrat bazat pe structuri industriale și economice echitabile și competitive, și stabilitatea finanțelor publice. Aceste obiective sunt coerente atât cu cele enunțate la articolul 3 din Tratatul UE, cât și cu actualele obiective de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD). Prin urmare, este regretabil faptul că „Strategia privind finanțarea durabilă” se referă într-o mare măsură în mod unilateral la obiectivele în domeniul climei. CESE recomandă o abordare globală, care să ia în considerare obiectivele sociale și de mediu în mod echilibrat. Pentru a evita regresele și a obține consensul necesar, politicile climatice trebuie să fie definite într-un context economic axat pe prosperitate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Acțiunile UE pot avea un impact mai puternic prin fuzionarea politicilor legate de durabilitate cu politica digitală și cea de redresare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Politica de mediu trebuie să fie însoțită de crearea de locuri de muncă de calitate, de o distribuție echitabilă a costurilor și riscurilor și de consolidarea economiei UE, nu în ultimul rând la nivel global. Ar trebui valorificate, de asemenea, sinergiile între proiectul privind uniunea piețelor de capital și strategia privind finanțarea durabilă. Transparența și informarea sunt elemente esențiale pentru eficiența piețelor și, în același timp, o condiție prealabilă pentru finanțarea durabilă. În ansamblu, se va facilita astfel accesul întreprinderilor mici și mijlocii la mijloace de finanțare durabilă din punct de vedere social și ecologic. Mai mult, Grupul de experți tehnici al părților interesate din UE (TESG) subliniază necesitatea de a colabora cu întreprinderile mici, și a le sprijini în eforturile lor de a respecta cerințele de raportare în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE sprijină ferm obiectivul de a promova și de a redirecționa investițiile în așa fel încât acestea să contribuie la tranziția UE către o economie durabilă. Deși majoritatea măsurilor prezentate în strategie sunt coerente, acestea se limitează adesea la evaluări și la posibilitatea de a adopta acte juridice sau nu includ un calendar pentru punerea în aplicare. Cu toate acestea, timpul și eficacitatea sunt esențiale, în special în domeniul politicilor climatice. Nu perfecțiunea trebuie urmărită, ci trebuie abordate o oarecare incertitudine, precum și unele opinii divergente și întrebări rămase nerezolvate. Trebuie adoptate fără întârziere măsuri suplimentare și analizată concordanța între reglementările existente. Este nevoie de un cadru de reglementare ordonat, consecvent, cu etape clare, cu scopul de a evita complexitatea excesivă și suprapunerile, pentru a permite strategiei să funcționeze în practică. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE apreciază angajamentul Comisiei de a sprijini tranziția către o economie durabilă a UE. Cu toate acestea, activitățile de bază pentru elaborarea unei taxonomii și raportarea privind durabilitatea sunt delegate Platformei privind finanțarea durabilă și, respectiv, Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG). Toate organismele decizionale ale UE și statele membre trebuie să contribuie în egală măsură la realizarea tranziției către durabilitate. CESE face apel îndeosebi la Consiliu și Parlamentul European să susțină și să promoveze măsurile care vizează realizarea durabilității. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE critică practicile de reglementare a unor aspecte importante de politică economică prin recurgerea excesivă la acte delegate, în locul procedurii legislative ordinare. Este necesar ca în elaborarea și punerea în aplicare a finanțării durabile, în special în elaborarea criteriilor de mediu, sociale și de guvernanță (MSG), să fie implicați pe deplin, de asemenea, partenerii sociali și societatea civilă și să se asigure reprezentarea lor echilibrată în cadrul Platformei privind finanțarea durabilă și al EFRAG. Având în vedere faptul că taxonomia și raportarea privind durabilitatea vizează, de asemenea, aspecte legate de domeniul muncii, nu este acceptabilă implicarea extrem de limitată a sindicatelor (3). În general, partenerii sociali trebuie să fie, de asemenea, consultați în mod direct cu privire la aspectele legate de domeniul muncii. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Îndeplinirea obiectivelor climatice reprezintă un bun public, inclusiv unul intergenerațional și internațional, ceea ce implică riscuri de parazitism și de disfuncționalitate a pieței. Nu se poate presupune că întreprinderile concurente vor include în mod voluntar externalitățile în prețuri, asumându-și rolul de „poliție a tranziției”. De asemenea, nu se preconizează nici reorientarea masivă a investițiilor pe baza autoreglementării, ca urmare a creșterii transparenței. Prin urmare, strategia privind finanțarea durabilă va avea efectele de orientare dorite și eficacitatea necesară doar dacă se înscrie într-o politică (economică) bazată în general pe durabilitate, precum și cu reglementări corespunzătoare. Claritatea politicilor facilitează, de asemenea, gestionarea riscurilor în sectorul financiar. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Investițiile publice continuă să joace, de asemenea, un rol esențial, inclusiv deoarece generează adesea noi investiții private. Din păcate, cadrul bugetar al UE a creat adesea stimulente pentru reducerea investițiilor publice (4), ceea ce duce la lipsa investițiilor în durabilitate și incluziune. Pentru realizarea obiectivelor Pactului verde, este necesar să se redirecționeze investițiile private și să se promoveze investițiile publice. În cadrul dezbaterii privind durabilitatea se subliniază, în special, solicitările de a aplica regula de aur. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

4.1.   Finanțarea tranziției economiei reale către durabilitate

| 4.1.1. | Taxonomia UE trebuie să reflecte un nivel de ambiție mai ridicat decât cel prevăzut în actele legislative ale UE, întrucât se pornește de la premisa că, în orice caz, că normele vor fi respectate. Doar așa se poate consolida rolul de catalizator al sectorului financiar și al oportunităților de finanțare în ce privește activitățile economice durabile. Succesul taxonomiei depinde de acceptarea sa socială la scară largă. Aceasta trebuie să fie transparentă, bazată pe date științifice și actualizată în permanență. Activitățile economice incluse vor corespunde unui concept de durabilitate acceptat pe scară largă cu condiția ca ele să nu prejudicieze niciunul dintre obiectivele de mediu (5) și să nu cauzeze probleme sociale. CESE menționează principiul precauției prevăzut în politica de mediu a UE (6). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Pentru a spori eficacitatea taxonomiei, CESE recomandă utilizarea acesteia în procesul de gestionare a riscurilor al societăților financiare (a se vedea punctul 4.4). CESE consideră că există abordări promițătoare, de exemplu în ceea ce privește determinarea ponderii legate de taxonomie a activelor instituțiilor financiare prin „rata activelor verzi” (Green Asset Ratio – GAR), integrarea riscurilor de mediu în simulările de criză, precum și utilizarea taxonomiei pentru obligațiunile verzi. Cu toate acestea, raportarea la taxonomie, precum și la standarde și etichete, se recomandă, de exemplu, inclusiv în cazul ajutoarelor de stat și al achizițiilor publice și în contextul cadrului bugetar al UE. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Atunci când se completează criteriile de evaluare tehnică [Acțiunea 1 (c)], sunt necesare o prudență sporită și respectarea cu strictețe a principiului precauției. Printre altele, criteriul prevăzut în Regulamentul privind taxonomia (7) de „a nu aduce prejudicii semnificative” altor obiective de mediu sau sociale (8) trebuie respectat cu strictețe. În acest sens, este necesar ca propunerile de includere în taxonomie a agriculturii, a gazelor naturale și a energiei nucleare să fie examinate cu mare atenție. Garantarea credibilității taxonomiei este esențială pentru a nu pune în pericol proiectul taxonomiei în ansamblu. CESE subliniază că o mare parte a societății civile europene are îndoieli serioase cu privire la sustenabilitatea sectoarelor economice propuse de Comisie. CESE reamintește aceste aspecte, de asemenea, în legătură cu actul legislativ privind finanțarea anumitor activități economice [Acțiunea 1 (a)]. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | CESE recunoaște că chiar și activitățile economice ale căror proprietăți durabile sunt extrem de controversate pot juca un rol util în perioada de tranziție, în special dacă respectă cele mai recente standarde tehnice. Prin urmare, CESE este convins că aceste tipuri de activități ar putea să fie abordate mai bine în cadrul unui dosar separat de taxonomia UE. În plus, CESE ar trebui să aibă în vedere lansarea unei inițiative separate pe această temă. Scopul unei astfel de inițiative ar fi promovarea unei politici energetice orientate către prosperitate, care să se axeze pe obiectivele de mediu, precum și pe accesibilitate, pe consolidarea economiei UE pe plan intern și la nivel mondial și pe menținerea locurilor de muncă de calitate. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Actul delegat prevăzut deja în Regulamentul privind taxonomia, menit să includă alte patru obiective de mediu în domeniul apei, al biodiversității, al prevenirii poluării și al economiei circulare [Acțiunea 1 (d)], reprezintă un pas binevenit către o abordare globală a durabilității. CESE salută, de asemenea, anunțul Comisiei de a propune criterii de evaluare în domeniul biodiversității, pentru a corela biodiversitatea cu politicile climatice. Includerea activităților economice derulate la un nivel intermediar de performanță de mediu, precum și diferențierea între activitățile economice care nu au un efect semnificativ asupra durabilității mediului și activitățile economice care prejudiciază în mod semnificativ durabilitatea mediului [Acțiunea 1 (b)] reprezintă, de asemenea, pași în direcția cea bună. Regulamentul privind taxonomia prevede ca raportul privind activitățile economice cu sau fără efect semnificativ să fie publicat până la sfârșitul anului 2021. CESE insistă ca raportul să fie publicat, într-adevăr, până la această dată. În contextul extinderii taxonomiei, este important să se evite lacunele care ar permite dezinformarea ecologică, nu în ultimul rând din cauza nivelului ridicat de complexitate. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | CESE salută extinderea standardelor și a etichetelor de finanțare durabilă [Acțiunea 1 (e)] și pledează pentru mai multă determinare, de exemplu în ceea ce privește introducerea de standarde minime. Pentru a dispune de puncte de referință clar definite și fiabile, ar fi important să existe un cadru general pentru etichetele instrumentelor financiare destinate finanțării tranziției. Dezinformarea în materie de durabilitate, prin care o instituție pretinde a fi mai durabilă din punct de vedere ecologic sau social decât este de fapt, merită o atenție sporită. Totuși, până în 2023 urmează să se realizeze doar o evaluare a necesității acestui cadru. De asemenea, în ceea ce privește stabilirea unei valori de referință a MSG, acțiunile se limitează tot la anunțarea unui evaluări, deși acesta este un alt domeniu în care elaborarea de definiții și norme obligatorii ar reprezenta un element important pentru asigurarea clarității pe care o solicită, pe bună dreptate, investitorii și societatea. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Un cadru privind finanțarea durabilă favorabil incluziunii

| 4.2.1. | CESE salută faptul că se va facilita accesul consumatorilor, al investitorilor individuali și al IMM-urilor la oportunitățile de finanțare durabilă, pentru a permite derularea de proiecte de dimensiuni mai mici la nivel local [Acțiunea 2 (a)]. În acest scop, se impune, de asemenea, asigurarea unui nivel echitabil al costurilor de finanțare. Promovarea cunoștințelor despre durabilitate reprezintă o abordare bună, care vine în întâmpinarea interesului tot mai mare pentru acest subiect. Cu toate acestea, educația financiară nu poate niciodată să înlocuiască protecția solidă a investitorilor, iar accentul pus pe aspectele legate de durabilitate nu trebuie să conducă la ascunderea riscurilor disproporționat de mari. Reprezentanții investitorilor trebuie să fie implicați în elaborarea cadrului de competențe financiare. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE salută proiectele din domeniul consultanței și al busolei pentru taxonomie [Acțiunea 2 (a)], cu scopul de a îmbunătăți raportarea privind durabilitatea, inclusiv pentru IMM-urile care nu intră sub incidența Propunerii de directivă privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD) (9). Îmbunătățirea raportării și sporirea obligațiilor în acest sens joacă un rol important, întrucât activitățile economice ale întreprinderilor mai mici pot avea, de asemenea, un efect semnificativ asupra mediului. CESE reamintește că există un interes mare al societății civile în ansamblu pentru o politică durabilă la nivel de întreprindere. În special, clienții IMM-urilor și cei care investesc în acestea vor solicita, de asemenea, declarații privind durabilitatea. Cu toate acestea, în contextul simplificării sistemului de raportare MSG, trebuie să se acorde o atenție deosebită evitării dezinformării ecologice. În plus, se recomandă următoarele măsuri: standardizarea și comparabilitatea informațiilor nefinanciare furnizate de întreprinderile din UE, punerea în aplicare a unui cadru de reglementare și supraveghere pentru furnizorii de date privind durabilitatea și asigurarea accesului la datele primare nefinanciare furnizate de întreprinderi. Cerințele de raportare nu reprezintă un scop în sine și, prin urmare, nu ar trebui să implice resurse și costuri excesive, ci ar trebui să contribuie în mod eficace la transparență pentru a îmbunătăți eficiența pieței, facilitând, astfel, un acces mai bun la finanțare. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Utilizarea tehnologiilor digitale pentru finanțarea durabilă reprezintă o măsură consecventă și, viceversa, aspectele legate de durabilitate trebuie să se aplice, la rândul lor, tehnologiilor [Acțiunea 2 (b)]. Alinierea măsurilor de promovare a durabilității în ansamblu și a digitalizării, precum și a celor de gestionare a crizei provocate de pandemia de COVID-19 creează sinergii care trebuie valorificate pentru a spori impactul acțiunilor UE. În contextul înverzirii bugetelor [Acțiunea 2 (e)], CESE recomandă corelarea bugetelor cu o (viitoare) regulă de aur privind investițiile. În ansamblu, este regretabil faptul că nici în această privință nu se are în vedere o abordare globală a durabilității. În ceea ce privește partajarea riscurilor, trebuie să se evite o sarcină unilaterală și un transfer al riscurilor în defavoarea sectorului public. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Creșterea protecției oferite de polița de asigurare împotriva riscurilor de mediu reflectă o adaptare la realitate [Acțiunea 2 (c)]. CESE salută explicit faptul că, potrivit Comisiei, o ușoară creștere a protecției poate reduce în mod semnificativ pentru contribuabili și guverne costul economic al dezastrelor cauzate de schimbările climatice. Pe de altă parte, acțiunile propuse, cum ar fi identificarea exemplelor de bune practici, par să reflecte o abordare deosebit de defensivă. În orice caz, este necesară implicarea partenerilor sociali și a societății civile în dialogul privind reziliența (la schimbările climatice). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Măsurile de sprijinire a investițiilor sociale credibile [Acțiunea 2 (d)] nu sunt nici pe departe suficiente pentru a elimina lacunele strategiei în sectorul social. Deși Regulamentul privind taxonomia (10) oferă garanții minime, referindu-se, printre altele, la convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii, acest lucru nu este suficient pentru ca taxonomia să sprijine progresul social. Este nevoie, în acest sens, de o abordare consecventă pentru aprofundarea durabilității sociale, care să pună în centrul atenției oamenii și domeniul muncii. Pilonul european al drepturilor sociale și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU constituie deja o bază în acest sens. De exemplu, o taxonomie care include în egală măsură obiectivele sociale și de mediu și, prevede astfel, în ansamblul său, principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” (11), poate constitui o bază valoroasă pentru o Uniune durabilă din punct de vedere ecologic, economic și social. Trebuie să se elaboreze fără întârziere o taxonomie globală, cu implicarea partenerilor sociali și a societății civile. Raportul privind taxonomia socială va fi publicat până la sfârșitul anului 2021, ceea ce este oricum foarte târziu. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Revizuirea standardelor tehnice din cadrul Regulamentului privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare (SFDR) (12), cu scopul de a clarifica indicatorii referitori la efectele negative în materie de aspecte sociale și de mediu, este prevăzută a se realiza până la sfârșitul anului 2022, ceea ce este, de asemenea, tardiv. CESE solicită o revizuire mult mai rapidă, în special, a indicatorilor referitori la drepturile omului și ale lucrătorilor și punerea în aplicare a unor standarde mai ridicate. Desigur, este necesară implicarea deplină, inclusiv în acest sens, a partenerilor sociali și a societății civile. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Îmbunătățirea rezilienței la riscurile legate de durabilitate

| 4.3.1. | CESE sprijină integrarea factorilor de durabilitate în procesul de gestionare a riscurilor în sectorul financiar. Aceasta este singura cale de a rupe cercul vicios în care societățile financiare finanțează activități cu un impact negativ din punct de vedere climatic. Schimbările climatice prezintă riscuri grave pentru bănci și societățile de asigurări, și afectează, totodată, sectorul financiar în ansamblu, amenințând stabilitatea financiară globală. În acest context, CESE avertizează cu privire la interpretarea greșită a rolului sectorului financiar ca organism de aplicare a legii care impune obiective de durabilitate în interesul general. Cu toate acestea, având în vedere amploarea, caracterul inedit și incertitudinea producerii riscurilor climatice, acestea sunt greu de cuantificat cu exactitate. Acest lucru nu trebuie însă nicidecum să ducă la întârzieri privind măsurile concrete, care ar exacerba problema. Per ansamblu, este nevoie de o abordare rapidă și prudentă pentru a preveni șocurile. Taxonomia UE ar trebui să servească drept bază în acest sens. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Măsurile de identificare a riscurilor legate de durabilitate în standardele de raportare financiară, precum și de elaborare a unui standard privind capitalul natural sunt binevenite, fiind însă esențial să se aplice standarde și metode riguroase, fiabile și bazate pe date științifice [Acțiunea 3 (a)]. Includerea sistematică a riscurilor MSG relevante în ratingurile de credit și în perspectivele de rating este, de asemenea, o măsură oportună [Acțiunea 3 (b)]. Având în vedere contextul actual, CESE încurajează relansarea dezbaterii privind agenția europeană de rating, în vederea consolidării rolului de lider al UE în domeniul durabilității. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | CESE consideră că abordarea bazată pe includerea factorilor MSG în sistemele de gestionare a riscurilor ale băncilor și în cadrul prudențial pentru asigurări este o măsură coerentă [Acțiunea 3 (c) și 3 (d)]. Ar trebui să se ia în considerare o abordare similară, de asemenea, pentru revizuirea Regulamentului privind cerințele de capital (CRR), a Directivei privind cerințele de capital (CRD) și a Directivei Solvabilitate II (13), proces care se preconizează că va genera dezbateri îndelungate. Prin urmare, CESE recomandă totodată să se ia în timp util măsuri privind standardele de măsurare a riscurilor în procesul de gestionare a riscurilor, în scopul identificării rapide a riscurilor legate de durabilitate și al respectării în mod corespunzător a cerințelor în materie de capital propriu. Din punct de vedere tehnic, se recomandă aplicarea în acest scop, printre altele, a orientărilor autorităților europene de supraveghere. În general, se recomandă o politică de risc și de capital robustă, orientată spre viitor și atent echilibrată, care să țină seama de efectele riscurilor legate de durabilitate asupra stabilității piețelor financiare. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Măsurile complementare, cum ar fi simulările de criză, sunt un pas în direcția cea bună. CESE se opune însă propunerii privind tratamentul prudențial specific al expunerilor care se califică drept durabile, care ar putea duce, de exemplu, la reducerea cerințelor de capital. Această propunere ar crește nivelul de complexitate al cadrului de reglementare, putând astfel determina o lipsă de claritate și lacune de reglementare. CESE sprijină, prin urmare, o evaluare a riscurilor bazată numai pe criterii economice. Ponderarea riscului ar trebui să țină seama, în primul rând, de riscurile la adresa stabilității economice. Investițiile care prezintă un risc pentru climă riscă, în orice caz, să se deprecieze și să eșueze. CESE avertizează că reducerea valorilor prevăzute în CRR, CRD și Solvabilitate II, ar putea duce la o situație extrem de delicată din punct de vedere prudențial și ar prezenta riscuri la adresa standardelor atinse în prezent. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Printre altele, BCE atrage atenția asupra legăturii dintre criza climatică și stabilitatea financiară. CESE salută publicarea de către BCE a unor fișe informative cu privire la luarea în considerare a riscurilor MSG și susține demersurile de consolidare a monitorizării și a gestionării riscurilor sistemice potențiale [Acțiunea 3 (e)]. În măsura în care este posibil, ar trebui să se aibă în vedere toți actorii și toate instituțiile, produsele și platformele de tranzacționare, inclusiv domeniile mai puțin reglementate. CESE subliniază, totodată, că ar trebui să se pună accentul în primul rând pe reducerea la minimum a riscurilor, nu doar pe identificarea acestora. Din păcate, riscurile sociale legate de durabilitate, care dăunează coeziunii sociale ca urmare a amplificării diferențelor de distribuție, nu sunt nici măcar aduse în discuție. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Îmbunătățirea contribuției sectorului financiar la atingerea obiectivelor de durabilitate

| 4.4.1. | Sectorul financiar deține o funcție centrală în circuitul economic și, prin urmare, joacă un rol important în contextul durabilității, întrucât emisiile de dioxid de carbon din viitor își au originea în investițiile din prezent. Prin urmare, CESE consideră drept o măsură coerentă faptul că propunerea privind CSRD ar urma să le impună diverselor instituții financiare să prezinte informații cu privire la planurile lor de tranziție și la modul în care intenționează să își reducă amprenta de mediu, precum și să urmărească să consolideze informațiile prezentate cu privire la acțiunea de decarbonizare la nivelul participanților la piața financiară, pentru produsele financiare, în contextul SFDR [Acțiunea 4 (a)]. CESE recomandă corelarea îmbunătățirii raportării cu traiectorii de tranziție predefinite și extinderea cerințelor de raportare la alți participanți la piața financiară. Angajamentele voluntare în materie de durabilitate pot constitui doar un prim pas, după cum afirmă însăși Comisia, astfel că trebuie să se sprijine toate măsurile menite sporirii obligațiilor, pentru a evita lipsa de claritate și caracterul arbitrar. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | În ceea ce privește obligațiile fiduciare și normele de gestionare ale investitorilor, măsurile propuse se limitează, de asemenea, în primul rând la evaluări [Acțiunea 4 (b)]. Extinderea conceptului de „interes superior pe termen lung al membrilor și al beneficiarilor” și introducerea obligativității luării în considerare a efectelor asupra durabilității reprezintă măsuri oportune. Inclusiv în această privință trebuie să se evite transferul disproporționat al riscurilor sub pretextul unor măsuri ecologice. De asemenea, calificarea investițiilor ca nefiind durabile trebuie adaptată cu prudență, acordând o atenție deosebită ponderării riscurilor legate de noile investiții în combustibili fosili. În spiritul unei tranziții echitabile, durabilitatea socială nu trebuie să ajungă din nou în afara sferei de interes. Îmbunătățirea disponibilității, a integrității și a transparenței cercetării de piață și a ratingurilor MSG constituie, de asemenea, o măsură complementară importantă, întrucât este imperios să se îmbunătățească fiabilitatea și comparabilitatea, având în vedere multitudinea de concepte care creează confuzie [Acțiunea 4 (c)]. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Monitorizarea unei tranziții ordonate și asigurarea integrității sistemului financiar

| 4.5.1. | CESE sprijină toate măsurile care permit autorităților de supraveghere să abordeze problema dezinformării ecologice [Acțiunea 5 (a)]. În definitiv, este firesc ca acestea să dispună de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini rolul. Din păcate, inclusiv în această privință este prevăzută doar o evaluare, fără a se indica un calendar pentru punerea în aplicare. CESE atrage încă o dată atenția asupra factorului timp și își exprimă regretul că se face referire numai la durabilitatea din punctul de vedere al mediului. Nu în ultimul rând, se recomandă definirea noțiunilor de dezinformare ecologică și dezinformare în materie de durabilitate, pentru a facilita adoptarea de contramăsuri. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Elaborarea unui cadru de monitorizare robust pentru a măsura progresele înregistrate de sistemul financiar al UE constituie o măsură complementară importantă [Acțiunea 5 (b)]. Măsurarea fluxurilor de capital direcționate către investiții durabile, estimarea necesarului de investiții și verificarea alinierii piețelor financiare la obiectivele în materie de climă și de mediu sunt măsuri binevenite. Din păcate, durabilitatea socială este lăsată din nou în afara ecuației. CESE solicită ca verificarea alinierii piețelor financiare la obiectivele în materie de climă și de mediu să nu se realizeze doar cu implicarea instituțiilor financiare, ci și a partenerilor sociali și a societății civile. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Este imperios ca autoritățile de supraveghere și BCE să își consolideze cooperarea [Acțiunea 5 (c)]. Este de dorit să se acționeze rapid cu privire la obiectivul adoptării unei măsuri de politică mai colaborative. În acest proces ar trebui să fie incluse, de asemenea, autoritățile naționale de supraveghere. În ceea ce privește consolidarea cercetării în domeniul finanțării durabile și a transferului de cunoștințe între sectorul financiar și comunitatea științifică [Acțiunea 5 (d)], CESE solicită implicarea partenerilor sociali și a societății civile și luarea în considerare a durabilității sociale. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Promovarea ambiției la nivel mondial

| 4.6.1. | CESE salută implicarea Comisiei în promovarea unui consens ambițios în forumurile internaționale [Acțiunea 6 (a)]. O guvernanță internațională robustă este esențială atât în general, cât și, în special, în domeniul durabilității, având în vedere gradul ridicat de interconectare a piețelor financiare și asigurarea stabilității financiare la nivel mondial. Piețele mondiale au nevoie de condiții-cadru și norme recunoscute pe plan global, ceea ce include, de asemenea, aspecte cât se poate de practice, însă esențiale, cum ar fi necesitatea de a obține, la nivel mondial, acces la date care să permită evaluarea durabilității investițiilor. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Evoluția lentă a coordonării la nivel internațional nu trebuie niciodată să fie utilizată ca pretext pentru întârzierea acțiunilor la nivelul UE sau să conducă la astfel de întârzieri. Dimpotrivă, cu cât finanțarea durabilă este pusă în aplicare cu mai mult succes în Europa, cu atât mai mare este probabilitatea ca UE să servească drept model la nivel mondial. Prin urmare, fiabilitatea taxonomiei UE și transpunerea deplină a dublei perspective sunt importante inclusiv în acest context. CESE solicită cu insistență să se acorde o mai mare atenție, de asemenea, durabilității sociale la nivel internațional, inclusiv în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU. Întreprinderile europene nu ar trebui să se confrunte cu un număr atât de mare de reglementări diferite încât să se confrunte cu dezavantaje concurențiale semnificative. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Aprofundarea activității Platformei internaționale pentru finanțarea durabilă (IPSF) reprezintă o măsură coerentă [Acțiunea 6 (b)]. În acest context, CESE invită Comisia să depună eforturi în vederea unei colaborări și interacțiuni mai strânse nu numai între IPSF și sectorul privat, ci și cu partenerii sociali și societatea civilă, de exemplu, pentru a garanta, printre altele, respectarea drepturilor omului în cadrul finanțării durabile. Desigur, CESE recomandă, inclusiv în această privință, o abordare globală a durabilității. Aceste recomandări vizează, de asemenea, sprijinirea țărilor cu venituri reduse și medii [Acțiunea 6 (c)]. |
| --- | --- |

4.6.3.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Criterii de mediu, sociale și de guvernanță.

1

(2)  JO C 155, 30.4.2021, p. 20.

2

(3)  A se vedea membrii și observatorii Platformei privind finanțarea durabilă https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/eu-platform-on-sustainable-finance-members_en.pdf

3

(4)  JO C 268, 14.8.2015, p. 27.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13), articolul 17.

5

(6)  Articolul 191 din TFUE.

6

(7)  Regulamentul (UE) 2020/852, articolul 18.

7

(8)  Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, conform articolului 2 alineatul (17) din Regulamentul (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare (JO L 317, 9.12.2019, p. 1).

8

(9)  Propunere de directivă privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea [COM(2021) 189 final].

9

(10)  Regulamentul (UE) 2020/852, articolul 18.

10

(11)  Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

11

(12)  Regulamentul (UE) 2019/2088 privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare.

12

(13)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

13

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/105

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind obligațiunile verzi europene”

[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

(2022/C 152/17)

| Raportor: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

Philip VON BROCKDORFF

| Sesizări | Consiliu, 12.8.2021
  Parlamentul European, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 123/1/4 |

Sesizări

Consiliu, 12.8.2021

Parlamentul European, 13.9.2021

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

23.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

123/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Standardul „voluntar” al UE privind obligațiunile verzi creează un regim bazat pe transparență și supraveghere. În cadrul unui astfel de regim, proiectele care sunt în acord cu taxonomia UE a activităților durabile vor fi eligibile pentru finanțare, iar emitenții vor trebui să furnizeze informații suplimentare în momentul emisiunii, precum și ulterior, prin raportări regulate privind utilizarea încasărilor și impactul proiectelor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că standardul UE privind obligațiunile verzi are și potențialul de a genera beneficii economice semnificative, atât pentru emitenți, cât și pentru investitori. Acest lucru este posibil pentru că propunerea vizează să creeze un mecanism universal, credibil și raționalizat pentru emisiunea de obligațiuni verzi, reducând la minimum asimetriile informaționale și oferind emitenților beneficii semnificative în materie de reputație, în temeiul acestui standard. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că alinierea unor astfel de obligațiuni cu Regulamentul UE privind taxonomia le face potrivite și pentru finanțarea activităților economice care sprijină tranziția către economii mai durabile și decarbonizate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Standardul propus va contribui, de asemenea, la reducerea semnificativă a nivelurilor de incertitudine existente privind tipurile de active sau de cheltuieli care pot fi clasificate în mod rezonabil drept o utilizare verde a capitalului. Cu toate acestea, având în vedere alinierea la taxonomia UE, menționată anterior, CESE consideră că sunt necesare din partea Comisiei orientări clare pentru a-i ghida pe investitori către obligațiunile verzi și proiectele UE care au un impact pozitiv asupra mediului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că în dezvoltarea ulterioară a obligațiunilor verzi drept clasă de active, este necesar să se aplice un standard uniform în toate statele membre și care să fie aplicabil emitenților. Totuși, nu ar trebui subestimată provocarea cu care se confruntă emitenții în ceea ce privește respectarea standardelor prevăzute în taxonomia UE. Aceștia vor evalua, probabil, costurile unei examinări externe în comparație cu beneficiile accesării unei baze mai ample de investitori. Trebuie evitate situațiile în care emitenții privați ar putea prefera obligațiuni verzi alternative și procese de certificare mai puțin oneroase. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Procedurile de raportare și conformitate propuse pot avea, de asemenea, un impact financiar disproporționat asupra IMM-urilor, care riscă să considere standardul UE privind obligațiunile verzi ca fiind prea punitiv, ceea ce poate descuraja continuarea creșterii. Și acest lucru trebuie evitat, prin urmare, CESE recomandă o abordare pragmatică în ceea ce privește cerințele în materie de supraveghere și raportare. Evitarea excesului de instrucțiuni și a suprareglementării, inclusiv în cazul emitenților corporativi, ar facilita adoptarea standardului UE privind obligațiunile verzi în cadrul tuturor piețelor de capital. În economiile aflate într-un proces de decarbonizare, emitenții corporativi sunt considerați la fel de importanți ca emisiunea de obligațiuni verzi a Comisiei, și CESE consideră că standardele aplicate pentru obligațiunile verzi emise de sectorul public și de emitenții corporativi trebuie să fie convergente. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În ceea ce îi privește pe emitenții de obligațiuni verzi din afara UE, CESE este de părere că accesul la piețele de capital ale UE și cel în sens invers ar trebui să se bazeze pe alinierea taxonomiilor de la nivelul tuturor jurisdicțiilor, la nivel mondial. În opinia CESE, acest aspect are o relevanță deosebită, întrucât provocările legate de mediu, precum schimbările climatice, nu pot fi abordate de UE de una singură. Dacă nu există un teren comun privind alinierea taxonomiei cu țările terțe, este puțin probabil ca propunerea de regulament a Comisiei privind un standard voluntar pentru obligațiunile verzi să poată deveni un standard pentru piața globală a obligațiunilor verzi. Platforma internațională pentru finanțarea durabilă (IPSF) ar trebui să joace un rol esențial în asigurarea acestui teren comun, acționând ca un forum de dialog între factorii de decizie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nu în ultimul rând, CESE salută cerința în temeiul taxonomiei UE pentru investiții vizând respectarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și garanțiile minime, dată fiind nevoia permanentă de a da prioritate transformării verzi, alături de protecția socială și de protejarea drepturilor omului și ale lucrătorilor. Acest lucru ar putea totuși limita domeniul de aplicare a alinierii taxonomiei cu țările terțe, în special dacă astfel de jurisdicții nu îndeplinesc criteriile principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, precum recunoașterea drepturilor de negociere colectivă. În acest scop, CESE propune un comitet de monitorizare specific, care să supravegheze dinamica pieței obligațiunilor verzi, cu implicarea partenerilor sociali. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | La 6 iulie 2021, Comisia Europeană a propus un nou regulament privind un standard voluntar al UE pentru obligațiunile verzi. Propunerea de regulament are scopul de a spori durabilitatea sistemului financiar ale UE prin crearea unui „standard de referință” pentru obligațiunile verzi care să poată fi comparat cu alte standarde de piață și, eventual, care să poată fi aliniat cu acestea. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Standardul privind obligațiunile verzi va fi deschis pentru toții emitenții de obligațiuni verzi, inclusiv emitenți privați, publici sau suverani, incluzându-i și pe emitenții locali din afara UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cadrul propus va stabili un standard voluntar privind modul în care întreprinderile și autoritățile publice pot utiliza obligațiunile verzi pentru a atrage fonduri pe piețele de capital pentru finanțarea de proiecte. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Standardul impune emitenților să aloce toate încasările din emisiuni unor activități care respectă cerințele Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (1) privind taxonomia UE până la data de scadență a obligațiunii. Acesta stabilește obiectivele de mediu, criteriile de examinare și pragurile de performanță pentru activitățile economice. O activitate economică va fi considerată conformă dacă aceasta: (a) contribuie în mod substanțial la unul sau mai multe dintre obiectivele de mediu; (b) nu prejudiciază în mod semnificativ niciunul dintre obiectivele de mediu; și (c) este efectuată în conformitate cu garanțiile sociale și de guvernanță. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Obligațiunile verzi ale UE vor contribui la abordarea finanțării proiectelor pe termen lung (până la 10 ani), atât timp cât proiectele sunt aliniate cu obiectivele de mediu ale Regulamentului privind taxonomia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Obligațiunile verzi ale UE vor face obiectul unei examinări externe pentru a se garanta că respectă cerințele menționate anterior, în special alinierea proiectelor la taxonomie. Propunerea prevede că examinatorii externi vor fi înregistrați la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și vor fi obligați să demonstreze, în mod regulat, că respectă condițiile pentru înregistrare. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În cazul în care criteriile tehnice de examinare a conformității cu taxonomia UE în temeiul Regulamentului privind taxonomia sunt modificate după emiterea unei obligațiuni, propunerea permite emitenților să continue să se califice în temeiul criteriilor preexistente pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Cu toate acestea, CESE este de părere că, odată ce o obligațiune se califică drept „verde” la emitere, normele în materie de alocare a încasărilor nu ar trebui modificate. În practică, deși criteriile de examinare în raport cu taxonomia se modifică, iar obligațiunea nu mai îndeplinește noile criterii, aceasta ar trebui să rămână „verde” pe întreaga perioadă, până la scadență. Acest lucru ar trebui să contribuie la stabilitatea piețelor de obligațiuni verzi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea vizează, de asemenea, consolidarea încrederii investitorilor și a garanțiilor, precum și reducerea riscului ca proiectele finanțate prin obligațiuni verzi să nu îndeplinească obiectivele climatice urmărite. Emitenții de astfel de obligațiuni trebuie să efectueze raportări regulate. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | O „fișă informativă privind obligațiunile verzi” care să stabilească obiectivele de finanțare definitive ale emisiunii va fi obligatorie. Această fișă informativă va face obiectul unei „examinări pre-emisiune” efectuată de un examinator extern înregistrat pentru a se asigura că obligațiunea respectă cerințele aferente standardului privind obligațiunile verzi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Emitenții de obligațiuni verzi trebuie să publice rapoarte anuale care să indice modul în care încasările din obligațiuni sunt aliniate la taxonomia UE. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Odată ce toate încasările rezultate din vânzarea obligațiunilor verzi au fost alocate (ceea ce trebuie să aibă loc înainte de scadența obligațiunilor), emitentul va trebui să obțină o „examinare post-emisiune”. Pentru anumiți emitenți (precum unele instituții financiare), aceasta va fi o cerință anuală. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Va exista, de asemenea, cerința de a publica cel puțin un raport privind impactul general al obligațiunii asupra mediului. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Propunerea Comisiei Europene privind un standard al Uniunii Europene pentru obligațiunile verzi este prezentată într-un moment în care cererea de obligațiuni verzi este în creștere în UE. Cu toate acestea, emisiunile actuale de obligațiuni verzi europene în UE reprezintă în continuare doar 2,6 % din totalul obligațiunilor UE, prin urmare există încă o oportunitate considerabilă de creștere. De exemplu, în cel de-al doilea trimestru din 2021, emisiunea de obligațiuni verzi în UE a crescut cu aproape 30 % în raport cu aceeași perioadă din 2020, reflectând traiectoria creșterii în acest domeniu (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În pofida acestei dinamici, există o îngrijorare tot mai mare cu privire la amploarea reală a beneficiilor pentru mediu rezultate din proiectele finanțate de emisiunea acestor obligațiuni. Termenul utilizat pentru a descrie aceste îngrijorări este „dezinformare ecologică”, reflectând uneori incertitudinea cu privire la meritele ecologice ale proiectelor finanțate prin obligațiuni verzi. Acest lucru generează o problemă de credibilitate pentru emițătorii care încearcă să-și creeze o reputație de mediu și o asimetrie informațională pentru investitorii care se pot confrunta ex ante cu dificultăți în identificarea proiectelor cu adevărat durabile din punctul de vedere al mediului. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Problema rezidă în faptul că obligațiunile verzi sunt la fel ca toate celelalte obligațiuni: diferența constând în faptul că încasările din emisiunea de obligațiuni verzi sunt utilizate pentru un proiect care îndeplinește anumite criterii de mediu prestabilite. În eventualitatea unei neîndepliniri a obligațiilor de plată, și la fel ca în cazul oricărei emisiuni de obligațiuni, investitorul are în general recurs la întregul bilanț al emitentului. Valoarea suplimentară pentru investitor este derivată din deținerea unei obligațiuni care îndeplinește criterii legate de obiective durabile și de mediu. Cu toate acestea, problema în acest context este că definițiile activităților durabile variază în toate jurisdicțiile din cadrul UE. Prin urmare, compararea impactului proiectelor între jurisdicții și deseori între regiunile dintr-un stat membru este practic imposibilă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Există, de asemenea, o problemă legată de raportarea utilizării încasărilor. Problemele legate de dezvăluirea și comunicarea de informații de către emitenți către investitori privind utilizarea încasărilor tind să fie mai pronunțate în statele membre în care va fi nevoie, pe viitor, de cel mai mare volum de investiții cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Standardul UE privind obligațiunile verzi vizează să abordeze aceste probleme prin crearea unui regim bazat pe transparență și supraveghere. În cadrul unui astfel de regim, doar proiectele care sunt în acord cu taxonomia UE a activităților durabile vor fi eligibile pentru finanțare, iar emitenții vor trebui să furnizeze informații suplimentare în momentul emisiunii, precum și ulterior, prin raportări regulate privind utilizarea încasărilor și impactul acestora. În plus, doar examinatorii externi supravegheați de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) vor putea să aprobe o obligațiune verde a UE. Cu toate acestea, CESE avertizează cu privire la concentrările pieței pentru a ține sub control costul examinatorilor externi. De exemplu, un proces de înregistrare simplu și rapid poate încuraja concurența în acest domeniu – ceea ce nu ar afecta negativ cunoștințele sau calitatea examinatorilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Standardul UE privind obligațiunile verzi are și potențialul de a genera beneficii economice considerabile, atât pentru emitenți, cât și pentru investitori. În prezent, problemele legate de credibilitate și de asimetriile informaționale creează costuri suplimentare pentru toate părțile implicate, emitenții încercând să-și stabilească prerogativele prin diverse eforturi costisitoare, inclusiv prin proceduri de examinare externe scumpe și raportări sporite, în timp ce investitorii ar putea depune eforturi de căutare suplimentare pentru a identifica în mod adecvat oportunitățile de investiții adecvate și durabile. Propunerea privind obligațiunile verzi ale UE va crea un mecanism universal, credibil și raționalizat pentru emisiunea de obligațiuni verzi, reducând la minimum asimetriile informaționale și asigurând emitenților beneficii semnificative în materie de reputație în temeiul acestui standard. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Obligațiunile verzi europene aliniate la Regulamentul UE privind taxonomia le face potrivite și pentru finanțarea activităților economice care sprijină tranziția către economii mai durabile și decarbonizate. Obligațiunile verzi ar trebui privite ca preferința principală și ar trebui create stimulente adecvate pentru a „ecologiza” sistemul financiar al UE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Propunerea va permite, de asemenea, întreprinderilor înregistrate în UE să emită obligațiuni verzi europene pentru a achiziționa sau a construi un activ aliniat la taxonomia UE, precum clădirile eficiente din punct de vedere energetic. Prin urmare, acest lucru va permite întreprinderilor să-și crească cota de active aliniate la taxonomie. Acest lucru ar trebui însă să ia în considerare și costurile sociale asociate, inclusiv concedierile colective. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Standardul propus va contribui, de asemenea, la reducerea semnificativă a nivelurilor de incertitudine existente privind tipurile de active sau de cheltuieli care pot fi clasificate în mod rezonabil drept o utilizare verde a capitalului, ca urmare a alinierii la taxonomia UE menționate anterior, creând astfel o încredere crescută în piața obligațiunilor verzi și contribuind, astfel, la stimularea creșterii și investițiilor suplimentare în acest domeniu emergent și la raționalizarea finanțării verzi. În timp, standardul UE privind obligațiunile verzi poate deveni eficace, dar sunt necesare orientări din partea Comisiei pentru a-i ghida pe investitori către obligațiuni și proiecte de calitate superioară care au un impact cu adevărat pozitiv asupra mediului, precum și pentru crearea unei noi clase de active în cadrul pieței de capital din UE. Perspectiva unor astfel de orientări este un alt motiv pentru care această propunere este binevenită. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În acest context, obligațiunile verzi vor deveni o componentă fundamentală pentru finanțarea tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în întreaga UE. Obligațiunile verzi au, de obicei, durate lungi, capitalul fiind rambursat atunci când obligațiunea ajunge la scadență, astfel cum este necesar pentru proiectele mari de infrastructură. Deși utilizarea etichetei de „obligațiuni verzi” ale UE va fi voluntară, investitorii au la dispoziție toate stimulentele pentru a o utiliza în eforturile lor de mobilizare a capitalului pentru proiecte cu beneficii vizibile pentru mediu. Acest lucru în sine este deja un avantaj important, însă principalul avantaj este standardul ca atare, care oferă un indice de referință pentru activele verzi de pe piața de capital. Se preconizează că aceasta va dezvolta în continuare obligațiunile verzi ca o clasă de active, permițând investitorilor să identifice o curbă a randamentului specific instrumentelor obligațiunilor verzi. Asumând un standard uniform la nivelul statelor membre și aplicabil emitenților, fondurile de obligațiuni verzi și furnizarea de împrumuturi bancare verzi ar putea mobiliza fonduri suplimentare pentru a facilita tranziția la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon. O astfel de tranziție ar fi facilitată și mai mult în ipoteza în care prețul împrumuturilor verzi ar fi suficient de rezonabil. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Obligațiunile verzi ale UE ar putea deveni o referință pentru obligațiunile verzi de pe piețele din afara UE, așa cum s-a constatat în cazul fondurilor de investiții cu amănuntul. În realitate, UE s-a impus ca lider mondial în domeniu (cu 51 % din emisiunea globală în 2020 din întreprinderile și organismele publice din UE), iar standardul privind obligațiunile verzi va genera oportunități suplimentare în materie de finanțare durabilă pentru investitorii UE de pe toate piețele internaționale. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Este importantă stabilirea unui standard pentru obligațiunile verzi. Totuși, nu ar trebui subestimată provocarea cu care se confruntă emitenții în ceea ce privește respectarea standardelor prevăzute în taxonomia UE. Probabil, aceștia vor evalua costurile și complicațiile unui proces îndelungat al unei examinări externe supravegheate și aprobate de ESMA în comparație cu beneficiile accesării unei baze mai ample de investitori. Emitenții privați ar putea prefera, astfel, obligațiuni verzi alternative și procese de certificare mai puțin oneroase. Aceste procese de raportare și conformitate pot avea, de asemenea, un impact financiar disproporționat asupra IMM-urilor, care riscă să considere standardul UE privind obligațiunile verzi ca fiind prea punitiv, ceea ce poate descuraja continuarea creșterii. Experiența produselor piețelor de capital de la nivelul întregii UE, în cazul cărora gradul de adeziune nu a fost atât de încurajator, poate constitui un indiciu cu privire la interesul potențial pentru obligațiunile verzi ale UE. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Prin urmare, este necesar ca supraveghetorul UE să pună în aplicare standardul pentru obligațiunile verzi într-un mod cât mai pragmatic posibil. Deși Comisia va fi principalul emitent de obligațiuni verzi, cu 250 miliarde EUR în cursul următorilor trei ani în cadrul NextGenerationEU, statele membre emițând obligațiuni verzi totale de aproape 80 miliarde EUR, rolul sectorului privat în emiterea obligațiunilor verzi nu poate fi minimizat. Evitarea excesului de instrucțiuni și a suprareglementării în cazul emitenților corporativi ar facilita adoptarea standardului privind obligațiunile verzi în cadrul tuturor piețelor de capital din UE. Cu toate acestea, se impune o doză de precauție. În temeiul propunerii, obligațiunile verzi emise de sectorul public din statele membre nu vor face obiectul unei evaluări externe, așa cum prevede propunerea. Deși emitenții din sectorul public trebuie să fie responsabili în continuare față de investitorii în obligațiuni, având în vedere angajamentele din partea statelor membre față de tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon, aplicarea generalizată a standardului UE privind obligațiunile verzi va garanta respectivul angajament. Pe de altă parte, autorizarea a două tipuri de obligațiuni verzi (una pentru sectorul public și una pentru emitenții corporativi) ar putea avea ca rezultat cel puțin două standarde diferite. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | O altă chestiune care trebuie abordată este modul în care se poate permite pentru emitenții de obligațiuni verzi din afara UE accesul pe piețele de capital din UE și cel în sens invers, ceea ce face necesară alinierea taxonomiilor de la nivelul tuturor jurisdicțiilor, la nivel mondial. În acest context, este relevantă referirea la platforma internațională pentru finanțarea durabilă, care este un forum de dialog între responsabilii de elaborarea politicilor, cu scopul general de a crește valoarea capitalului privat investit în investiții durabile din punctul de vedere al mediului. Obiectivul final al IPSF este de a facilita mobilizarea capitalului privat către investiții durabile din punctul de vedere al mediului. Prin urmare, IPSF oferă un forum multilateral de dialog între responsabilii de elaborarea politicilor pentru a-i ajuta pe investitori să identifice și să fructifice oportunitățile de investiții durabile care contribuie în mod real la obiectivele climatice și de mediu. Alinierea taxonomiilor ar trebui dezbătută și convenită în cadrul acestui forum. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Astfel cum a fost menționat anterior, ESMA, în calitate de supraveghetor al pieței de capital a UE, va juca un rol esențial în asigurarea aplicării standardelor propuse într-un mod cât mai pragmatic cu putință. Acest lucru va necesita dezvoltarea competențelor și consolidarea calității sale de supraveghetor al examinatorilor obligațiilor verzi ale UE. Comisia stabilește criterii în materie de calificări și transparență, ele reprezentând o bază solidă pentru ESMA. În opinia noastră, pe măsură ce ESMA își consolidează capacitatea, ar putea, în timp, să-și sprijine omologii din afara UE să aplice standarde similare și, astfel, să faciliteze accesul investitorilor din UE la piețele emergente. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Un alt punct care trebuie avut în vedere este faptul că tranziția către o economie a UE cu emisii scăzute de dioxid de carbon nu va necesita o finanțare cu mult peste cea disponibilă în cadrul NextGenerationEU. Sectorul privat joacă deja un rol în această tranziție, dar este nevoie de mult mai multe. Prin urmare, propunerea privind standardul UE pentru obligațiunile verzi va dezvolta și mai mult o piață a obligațiunilor verzi încă incipientă și va mobiliza emitenți suplimentari, pe lângă faptul că va facilita finanțarea transfrontalieră în cadrul piețelor de capital. În analiza finală, propunerea referitoare la standardul privind obligațiunile verzi va consolida reputația potențialilor emitenți și investitori și angajamentul lor față de obiectivele de dezvoltare durabilă și de mediu și anume: atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, utilizarea durabilă și protejarea resurselor acvatice și maritime, tranziția către o economie circulară, reciclarea, prevenirea deșeurilor, prevenirea și controlul poluării și protecția ecosistemelor sănătoase. Obiectivele de mediu și societale relevante vor face astfel parte din orice strategie corporativă. În plus, promovarea unei etichete ecologice a UE pentru produsele financiare, reducând totodată la minimum birocrația, ar contribui la sprijinirea întreprinderilor private care adoptă o astfel de strategie. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE se așteaptă ca, în timp, investitorii să opteze pentru standardele UE privind obligațiunile verzi, întrucât acest lucru va garanta faptul că fondurile sunt utilizate în conformitate cu taxonomia, ceea ce, la rândul său, facilitează cerințele privind raportarea către investitori. Prin urmare, obiectivul ar trebui să fie adoptarea standardului propus pentru obligațiunile verzi în întreaga UE, indiferent că este vorba de sectorul privat sau de sectorul public. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | În acest sens, CESE ar dori ca obligațiunile verzi existente să beneficieze de o clauză de anterioritate în cadrul standardului propus, precum și eventuala aplicare a unor astfel de standarde obligațiunilor NextGenerationEU. CESE este ferm convins că obligațiunile verzi aliniate la taxonomie ar contribui la atingerea obiectivelor de mediu. În plus, CESE se așteaptă ca standardul UE privind obligațiunile verzi să crească interesul investitorilor în astfel de investiții, dezvoltând și mai mult piața obligațiunilor verzi. Deși aceasta este o veste bună pentru emitenți și investitori, CESE atrage atenția asupra provocărilor menționate anterior. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Continuând și presupunând că propunerea este adoptată ca atare, ar fi interesant de evaluat (i) măsura în care investitorii, din UE și din afara UE, vor solicita emitenților să se alinieze la standardele propuse sau dacă propunerea va conduce la divergențe pe piața obligațiunilor verzi între UE și restul lumii și (ii) modul în care punerea în aplicare propusă pentru standardul UE privind obligațiunile verzi va afecta evoluțiile de pe piața obligațiunilor verzi din UE și din afara UE. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | În opinia CESE, acest aspect are o relevanță deosebită, întrucât provocările legate de mediu, precum schimbările climatice, nu pot fi abordate de UE de una singură. Dacă nu există un teren comun privind alinierea taxonomiei cu țările terțe, este puțin probabil ca propunerea de regulament a Comisiei privind un standard voluntar pentru obligațiunile verzi să poată deveni un standard pentru piața globală a obligațiunilor verzi. Acest lucru ar duce la fragmentarea piețelor de capital, existând eventual posibilitatea ca emitenții din țări terțe să nu adopte standardele propuse ale Comisie. Aceasta ar putea frâna fluxurile de fonduri necesare pentru abordarea provocărilor legate de mediu, în special a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Nu în ultimul rând, CESE salută cerința în temeiul taxonomiei UE pentru investiții vizând respectarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și garanțiile minime, dată fiind nevoia permanentă de a da prioritate transformării verzi, alături de protecția socială și de protejarea drepturilor omului și ale lucrătorilor. Acest lucru ar putea totuși limita domeniul de aplicare a alinierii taxonomiei cu țările terțe, în special dacă astfel de jurisdicții nu îndeplinesc criteriile principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, precum recunoașterea drepturilor de negociere colectivă. În acest scop, CESE propune un comitet de monitorizare specific, care să supravegheze dinamica pieței obligațiunilor verzi, cu implicarea partenerilor sociali. |
| --- | --- |

3.21.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

1

(2)  Climate Bonds Initiative (2021). Defalcarea regională a emisiunii de obligațiuni verzi, în funcție de volumul emisiunilor.

2

Climate Bonds Initiative

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/111

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile

[COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

(2022/C 152/18)

| Raportor general: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Raportor general:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Sesizări | Consiliul Uniunii Europene, 26.11.2021
  Parlamentul European, 22.11.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Decizia președintei CESE | 9.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 174/2/3 |

Sesizări

Consiliul Uniunii Europene, 26.11.2021

Parlamentul European, 22.11.2021

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Decizia președintei CESE

9.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

174/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că este necesar să se prevadă direct în Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) un tratament prudențial specific legat de subscrierea indirectă de instrumente eligibile pentru calculul cerinței MREL interne (abordarea subscrierilor indirecte). Propunerea privind modificările aduse CRR ar aborda neconcordanțele identificate între CRR și Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare (BRRD). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă dispoziții mai clare ale CRR privind comparația dintre suma cerințelor TLAC (capacitatea totală de absorbție a pierderilor) efective ale tuturor grupurilor de rezoluție din cadrul unui grup de instituții de importanță sistemică globală (G-SII) cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple (MPE) și cerința teoretică pentru singurul punct de intrare (SPE) al respectivului grup G-SII. Modificările propuse sunt necesare pentru a clarifica măsura în care autoritățile de rezoluție pot aborda potențialele neconcordanțe între cerințele aplicabile în funcție de strategia SPE sau MPE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că este necesar să se modifice formula de calcul al excedentului TLAC/MREL al unei filiale în contextul regimului general de deducere aplicabil G-SII cu o strategie de rezoluție MPE, pentru a se asigura faptul că formula respectivă ține seama atât de cerințele TLAC/MREL bazate pe risc ale filialei, cât și de cele care nu sunt bazate pe risc, în conformitate cu standardul TLAC. În acest fel s-ar evita supraestimarea excedentului TLAC/MREL al unei filiale date. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE atrage atenția asupra faptului că dispozițiile CRR aplicabile G-SII cu o strategie de rezoluție MPE ar trebui să fie clarificate astfel încât să se poată ține cont de filialele stabilite în afara Uniunii. În acest fel dispozițiile CRR ar urma să fie aliniate la principiul TLAC corespunzător convenit la nivel internațional, care se aplică filialelor stabilite în toate jurisdicțiile Consiliului pentru Stabilitate Financiară (CSF). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recomandă să se aducă unele clarificări specifice în contextul cerinței de fonduri proprii și datorii eligibile a instituțiilor care sunt filiale semnificative ale G-SII din afara UE („TLAC internă”), pentru a se garanta că instrumentele de datorie emise de aceste instituții îndeplinesc toate criteriile de eligibilitate pentru instrumentele de datorii eligibile. Motivul acestei modificări este că, în prezent, criteriile de eligibilitate pentru instrumentele de datorii eligibile se bazează pe ipoteza că instrumentele respective sunt emise de o entitate de rezoluție, nu de filiale care fac obiectul unei cerințe TLAC interne. Această lacună ar urma să fie remediată prin clarificarea faptului că aceleași condiții de eligibilitate aplicabile entităților de rezoluție se aplică, mutatis mutandis, și entităților care nu fac obiectul rezoluției. Acest lucru ar permite, la rândul său, instituțiilor respective să își îndeplinească cerința TLAC internă, printre altele, recurgând la datoriile eligibile, conform intenției inițiale a colegiuitorilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | CESE subliniază că băncile MPE ar trebui să poată utiliza ajustările convenite în Lista termenilor și condițiilor TLAC. Obiectivul acestor ajustări este de a asigura un tratament echivalent între modele de rezoluție SPE și MPE. Ajustările în cauză sunt incluse la articolul 12a și la articolul 72e alineatul (4) din CRR II, însă aceste două articole nu includ țări terțe. În special, articolul 12a, astfel cum este formulat, indică faptul că diferențele ce decurg din RWA (active ponderate în funcție de risc) sunt limitate la entitățile cu sediul în UE, întrucât conceptul de entitate de rezoluție se referă doar la filialele stabilite în UE. Este important ca domeniul de aplicare să fie extins pentru a include alte filiale pe care le-ar putea avea grupul în altă țară. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | CESE consideră că recenta propunere a Comisiei nu și-a atins obiectivul întrucât comparația dintre SPE ipotetic și suma RWA aferentă fiecărei entități de rezoluție menține țările terțe în afară ca urmare a faptului că această comparație face trimitere la articolul 45d și la articolul 45h din BRRD, iar BRRD nu include filiale în țări terțe, nici nu face diferențe între RWA ce rezultă din criteriile diferite de calcul între țările terțe și statele membre. Aceasta include doar diferențele dintre statele membre. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Observații generale

| 2.1. | Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) stabilește, împreună cu Directiva privind cerințele de capital (CRD), cadrul de reglementare prudențială pentru instituțiile de credit care își desfășoară activitatea în Uniune. CRR și CRD au fost adoptate în urma crizei financiare din 2008-2009 pentru a spori reziliența instituțiilor din sectorul financiar al UE și sunt bazate în mare parte pe standardele globale convenite cu partenerii internaționali ai UE, în special cu Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CRR a fost modificat ulterior pentru a aborda deficiențele rămase în cadrul de reglementare și pentru a pune în aplicare unele elemente restante ale reformei globale a serviciilor financiare care sunt esențiale pentru a asigura reziliența instituțiilor. O revizuire majoră a CRR a fost adusă de „pachetul de măsuri de reducere a riscurilor”, care a fost adoptat de Parlamentul European și de Consiliu la 20 mai 2019 și a fost publicat în Jurnalul Oficial la 7 iunie 2019. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Această reformă a pus în aplicare în Uniune standardul internațional privind capacitatea totală de absorbție a pierderilor (TLAC) a instituțiilor de importanță sistemică globală (G-SII), adoptat de Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF) în noiembrie 2015, și a consolidat aplicarea cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) pentru toate instituțiile stabilite în Uniune. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Conform standardului TLAC, G-SII trebuie să dețină un cuantum suficient de datorii cu o capacitate foarte ridicată de absorbție a pierderilor (datorii care pot face obiectul recapitalizării interne) pentru a asigura absorbția rapidă și fără impedimente a pierderilor și recapitalizarea în cazul unei rezoluții. Punerea în aplicare a standardului TLAC în dreptul Uniunii, și anume prin modificarea CRR, a ținut seama de cerința minimă existentă specifică fiecărei instituții privind fondurile proprii și datoriile eligibile (MREL), prevăzută în BRRD. Prin urmare, TLAC și MREL sunt esențiale pentru gestionarea eficace a crizelor bancare și reducerea impactului negativ al acestora asupra stabilității financiare și a finanțelor publice. TLAC și normele revizuite privind MREL au devenit aplicabile în Uniune la 27 iunie 2019 și, respectiv, la 28 decembrie 2020. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În conformitate cu standardele internaționale, dreptul Uniunii recunoaște atât strategia de rezoluție cu un singur punct de intrare (SPE), cât și strategia de rezoluție cu mai multe puncte de intrare (MPE). Potrivit strategiei de rezoluție SPE, numai o entitate din grup, de obicei întreprinderea-mamă, face obiectul rezoluției („entitate de rezoluție”), în timp ce celelalte entități din grup, de obicei filialele operaționale, nu fac obiectul unei măsuri de rezoluție. În schimb, pierderile acestor filiale sunt transferate entității de rezoluție, iar capitalul este transferat în aval filialei. În acest fel se garantează faptul că filialele pot continua să funcționeze fără probleme chiar și după ce au atins punctul de neviabilitate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potrivit strategiei de rezoluție MPE, mai multe entități din cadrul grupului bancar pot face obiectul rezoluției. Așadar, în cadrul grupului bancar pot exista mai multe entități de rezoluție și, prin urmare, mai multe grupuri de rezoluție. Principiul care stă la baza strategiei de rezoluție MPE este acela de a permite rezoluția unui anumit grup de rezoluție într-un mod fezabil și credibil, fără a submina posibilitatea ca și alte entități de rezoluție și grupuri de rezoluție din același grup bancar consolidat să facă obiectul rezoluției. Cadrul revizuit de rezoluție bancară prevede că cerința MREL aplicabilă entităților de rezoluție ar trebui stabilită la nivelul consolidat al unui grup de rezoluție („cerința minimă externă de fonduri proprii și datorii eligibile – MREL externă”). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În plus, cadrul respectiv prevede modul în care ar trebui alocată capacitatea de absorbție a pierderilor și de recapitalizare în cadrul grupurilor de rezoluție (cerința minimă internă de fonduri proprii și datorii eligibile – „MREL internă”). Conform BRRD, instrumentele financiare care sunt eligibile pentru cerința MREL internă trebuie, de regulă, să fie deținute de entitatea de rezoluție, care este de obicei întreprindereamamă. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | De la începutul anului 2020, Autoritatea Bancară Europeană (ABE) lucrează la un proiect de standarde tehnice de reglementare (RTS), pe baza unui regim de deducere, în conformitate cu mandatul prevăzut în BRRD și cu recomandările din standardele internaționale relevante (1). Regimul de deducere propus de ABE prevede că instrumentele eligibile pentru calculul cerinței MREL interne emise de filiale către entitatea de rezoluție prin intermediul unei întreprinderi-mamă intermediare ar trebui să fie deduse integral din capacitatea proprie a întreprinderii-mamă intermediare de a îndeplini cerința MREL internă. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ABE a concluzionat că cerințele BRRD nu ar putea fi îndeplinite fără dispoziții suplimentare care trebuie să fie specificate în legislația primară. Pe lângă necesitatea de a operaționaliza subscrierea indirectă de instrumente eligibile pentru calculul cerinței MREL interne, au fost identificate, de la intrarea în vigoare în 2019 a cadrului TLAC/MREL revizuit, și alte probleme legate de rezoluție. Aceste probleme se referă în principal la tratamentul normativ al grupurilor de G-SII cu o strategie de rezoluție MPE, inclusiv al grupurilor MPE care au filiale în țări terțe. De exemplu, CRR nu specifică în prezent dacă diferitele ajustări ale TLAC pentru G-SII cu o strategie de rezoluție MPE vizează și filialele unei G-SII care sunt situate într-o țară terță. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pentru a aborda problemele de mai sus, este necesar să se aducă unele modificări punctuale elementelor specifice legate de rezoluție din CRR. În special, tratamentul normativ al grupurilor de G-SII cu o strategie de rezoluție MPE, inclusiv al grupurilor MPE care au filiale în țări terțe, trebuie să fie mai bine aliniat la tratamentul descris în standardul TLAC. Acest lucru ar contribui la asigurarea faptului că, în caz de rezoluție, fiecare entitate de rezoluție și fiecare grup de rezoluție care aparține respectivelor G-SII poate continua să îndeplinească funcții critice fără risc de contagiune. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Modificările propuse nu ar modifica arhitectura generală a cadrului, ci ar asigura aplicarea corespunzătoare a TLAC și MREL. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Aceste modificări propuse a fi aduse CRR pot avea un rol esențial în îmbunătățirea posibilității de rezoluție a unei instituții. Dat fiind că dispozițiile corespunzătoare sunt deja aplicabile în Uniune, modificările propuse ar trebui să fie introduse în timp util. Necesitatea unei adoptări accelerate este susținută și de faptul că grupurile bancare au nevoie de claritate cu privire la mecanism pentru a decide care e cea mai bună modalitate de a-și organiza capacitatea lor MREL internă având în vedere termenul general de respectare a MREL, care este stabilit la 1 ianuarie 2024, cu obiective intermediare obligatorii care trebuie respectate până la 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Prezenta propunere nu este însoțită de o evaluare separată a impactului, deoarece prezenta propunere nu modifică aspectele fundamentale ale CRR, ci vizează în primul rând să clarifice relația juridică dintre două instrumente legislative existente ale UE, și anume CRR și BRRD, prin încorporarea directă în CRR a unui tratament specific pentru subscrierea indirectă a instrumentelor eligibile pentru MREL internă. Prin aceste clarificări s-ar asigura faptul că cele două cadre strâns interconectate rămân în mare măsură aliniate între ele. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | La rândul său, acest lucru ar permite instituțiilor să continue să calculeze, să raporteze și să publice un singur set de cuantumuri totale ale expunerii la risc și de indicatori de măsurare a expunerii totale și în sensul CRR, și al BRRD, evitându-se astfel o creștere nejustificată a complexității. Aceasta include și eventuala necesitate de a se emite instrumente eligibile suplimentare pentru MREL pentru a se respecta MREL internă, astfel cum a fost prevăzută de colegiuitori în BRRD revizuită. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Strategiile de rezoluție care sunt elaborate de grupurile de gestionare a crizelor (CMG) se bazează în mare măsură pe două abordări stilizate: „rezoluția cu un singur punct de intrare” (SPE), în care competențele de rezoluție sunt aplicate la vârful unui grup de către o singură autoritate națională de rezoluție și „rezoluția cu puncte de intrare multiple” (MPE), în care instrumentele de rezoluție sunt aplicate unor diferite părți ale grupului de una sau mai multe autorități de rezoluție care acționează în mod coordonat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Rezoluția cu un singur punct de intrare (SPE) implică aplicarea competențelor de rezoluție, de exemplu, instrumente de recapitalizare internă și/sau de transfer, la vârful întreprinderii-mamă sau la nivelul deținerilor, de către o singură autoritate de rezoluție – probabil din jurisdicția responsabilă pentru supravegherea consolidată globală a unui grup. O strategie SPE operează prin absorbția pierderilor suferite în cadrul grupului la vârful întreprinderii-mamă sau la nivelul deținerilor, de exemplu, prin reducerea valorii și/sau prin conversia obligatorie a datoriei negarantate emise. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Rezoluția cu puncte de intrare multiple (MPE) implică aplicarea competențelor de rezoluție de către două sau mai multe autorități de rezoluție pentru diferite părți ale grupului și există probabilitatea să conducă la o separare a grupului în două sau mai multe părți. Grupul ar putea fi împărțit pe bază națională sau regională, în funcție de liniile de activitate sau de o combinație a ambelor. Competențele de rezoluție aplicate părților separate nu trebuie să fie aceleași și ar putea include opțiuni de rezoluție, precum recapitalizarea internă, utilizarea unei entități-punte, transferul întreprinderii sau lichidarea. Cu toate acestea, strategiile de rezoluție MPE necesită acțiuni coordonate în toate jurisdicțiile pentru a evita conflicte sau neconcordanțe care să submineze eficacitatea măsurilor de rezoluție separate, o gestionare dezordonată a activelor și contagiunea la nivelul întregii firme. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nu există o alegere binară între cele două abordări. În practică, ar putea fi necesară o combinație pentru adaptarea la structura unei firme sau la regimurile locale din jurisdicțiile-cheie în care funcționează. De exemplu, strategiile de rezoluție MPE pot implica aplicarea unor rezoluții SPE multiple unor părți diferite ale firmei, precum blocuri regionale care pot fi separate unele de altele. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Propunerea se bazează în mare măsură pe activitatea pregătitoare desfășurată de ABE, în special în ceea ce privește elaborarea standardelor tehnice de reglementare privind subscrierea indirectă de instrumente eligibile pentru MREL internă în cadrul grupurilor de rezoluție. Propunerea vizează în primul rând abordarea consecințelor nedorite legate de cadrul TLAC/MREL existent, care decurg din regulile prevăzute în prezent de CRR. Modificările propuse ar avea un impact limitat asupra sarcinii administrative pentru instituții și asupra costurilor pe care acestea trebuie să le suporte pentru a-și adapta operațiunile interne, majoritatea costurilor fiind preconizate a fi compensate prin faptul că se va permite ca abordarea subscrierilor indirecte de instrumente eligibile pentru calculul cerinței MREL interne în cadrul grupurilor de rezoluție să se desfășoare în mod corespunzător, iar, pentru instituțiile în cauză, prin beneficiile aduse de o mai bună recunoaștere a filialelor din țări terțe și prin specificarea mai detaliată a eligibilității instrumentelor emise în contextul cerinței TLAC interne. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În mod specific, propunerea prevede: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Tratamentul specific pentru subscrierea indirectă a instrumentelor eligibile pentru MREL internă. Regulamentul propus introduce, așadar, în CRR, o cerință conform căreia întreprinderile-mamă intermediare de-a lungul lanțului de proprietate ar trebui să deducă din capacitatea lor MREL internă cuantumul deținerilor lor de instrumente eligibile pentru MREL internă, inclusiv de fonduri proprii, emise de filialele lor care aparțin aceluiași grup de rezoluție. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Comparația dintre cerința teoretică SPE și suma cerințelor efective MPE. CRR prevede că grupurile de G-SII cu o strategie de rezoluție MPE trebuie să își calculeze cerința TLAC pe baza ipotezei teoretice că grupul ar urma să facă obiectul rezoluției în baza unei strategii de rezoluție SPE (cerința teoretică SPE). Această cerință teoretică SPE trebuie apoi comparată de autoritățile de rezoluție cu suma cerințelor TLAC efective ale fiecărei entități de rezoluție din cadrul grupului respectiv în cadrul unei strategii de rezoluție MPE (cerințe MPE). Dispozițiile CRR referitoare la consecințele acestei comparații sunt însă inconsecvente. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Deduceri din elementele de datorii eligibile. Rațiunea acestei dispoziții este de a reduce la minimum riscul de contagiune în cadrul unui grup de G-SII și de a asigura faptul că entitățile de rezoluție au o capacitate disponibilă de absorbție a pierderilor suficientă în caz că intră în dificultate, capacitate care nu ar trebui să fie diminuată de pierderile rezultate din deținerile intragrup de instrumente TLAC. Fără aceste deduceri, intrarea în dificultate a unei entități de rezoluție din cadrul grupului de G-SII ar conduce la pierderi în alte entități de rezoluție din cadrul grupului respectiv și, în consecință, la o reducere a capacității de absorbție a pierderilor și de recapitalizare a respectivelor entități de rezoluție. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Luarea în considerare a filialelor stabilite în afara Uniunii. Articolul 12a și articolul 72e alineatul (4) din CRR nu vizează în mod explicit filialele care sunt situate într-o țară terță. Prin urmare, este posibil ca grupurile bancare din UE cu o strategie globală de rezoluție MPE să nu ia în considerare filialele care sunt stabilite în afara Uniunii. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Clarificări privind eligibilitatea instrumentelor de datorie emise în contextul cerinței TLAC interne. Articolul 92b din CRR stabilește cerința TLAC internă pentru filialele semnificative ale G-SII din afara UE care nu sunt entități de rezoluție. Această cerință poate fi îndeplinită cu fonduri proprii și cu instrumente de datorii eligibile, astfel cum se prevede la articolul 92b alineatul (2). |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Modificări detaliate aduse propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple. |
| --- | --- |

3.4.

3.4.1.   Calculul consolidat pentru G-SII cu mai multe entități de rezoluție (articolul 12a)

| 3.4.1.1. | CESE subliniază că băncile MPE ar trebui să poată utiliza ajustările convenite în Lista termenilor și condițiilor TLAC. Obiectivul acestor ajustări este de a asigura un tratament echivalent între modele de rezoluție SPE și MPE. Ajustările în cauză sunt incluse la articolul 12a și la articolul 72e alineatul (4) din CRR II, însă aceste două articole nu includ țări terțe. În special, articolul 12a, astfel cum este formulat, indică faptul că diferențele ce decurg din RWA sunt limitate la entitățile cu sediul în UE, întrucât conceptul de entitate de rezoluție se referă doar la filialele stabilite în UE. Este important ca domeniul de aplicare să fie extins pentru a include alte filiale pe care le-ar putea avea grupul în altă țară. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | CESE consideră că recenta propunere a Comisiei nu și-a atins obiectivul întrucât comparația dintre SPE ipotetic și suma RWA aferentă fiecărei entități de rezoluție menține țările terțe în afară ca urmare a faptului că această comparație face trimitere la articolul 45d și la articolul 45h din BRRD, iar BRRD nu include filiale în țări terțe, nici nu face diferența între RWA ce rezultă din criteriile diferite de calcul dintre țările terțe și statele membre. Aceasta include doar diferențele dintre statele membre. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | În ceea ce privește necesitatea unui acord pentru a efectua această ajustare, CESE consideră că, deși există o procedură specifică pentru un acord privind cerința de fonduri proprii și de datorii eligibile prevăzută la articolul 45h punctele 4-6 din BRRD II, aceasta este o procedură care ar fi aplicabilă doar în cazul diferitelor autorități de rezoluție din cadrul UE și în temeiul unui regulament comun. Un exemplu pentru a explica motivul pentru care procedura nu este valabilă pentru țările terțe este că aceasta implică ABE în cazurile în care nu se ajunge la un acord între autoritățile de rezoluție. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | CESE propune ca, în cazurile în care ajustările apar într-o filială a unei țări terțe, autoritatea europeană de rezoluție a instituției-mamă să fie cea care, ținând seama de avizul fără caracter obligatoriu al autorității de rezoluție a țării terțe respective, să aibă capacitatea de a aplica ajustarea fără a fi necesar să se ajungă la un acord cu autoritatea din țara terță. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Deduceri din elementele de datorii eligibile (articolul 72e)

| 3.4.2.1. | CESE subliniază că articolul 72e include o perioadă de păstrare a drepturilor obținute până la 31 decembrie 2024 (termenul pentru punerea în aplicare a TLAC în țări terțe). Pe durata acestei perioade de tranziție, băncile MPE trebuie să aibă capacitatea de a ajusta deducerea pentru deținerile din filialele din țările terțe fără o cerință echivalentă de rezoluție, calculând excedentul pe baza cerinței de capital total aplicabile în țara terță. În caz contrar, ar exista o consecință nedorită, întrucât necesitatea de a emite datorii eligibile va crește ca urmare a faptului că nu va exista capacitatea de a ajuta această deținere la o filială dintr-o țară terță, și începând din 2025, cu un regim de rezoluție instituit, cerința privind instituția-mamă va scădea ca urmare a unei deduceri ajustate inferioare pentru aceste dețineri din țări terțe, iar necesitatea acestor emisiuni de datorii eligibile nu va mai fi necesară. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Consiliul pentru Stabilitate Financiară, Orientări privind capacitatea internă totală de absorbție a pierderilor a G-SIB (TLAC internă), 6 iulie 2017. În baza acestui regim, instrumentele eligibile pentru calculul cerinței MREL interne emise de filială și subscrise de întreprinderea-mamă intermediară ar urma să fie deduse integral din instrumentele eligibile emise de întreprinderea-mamă intermediară pentru a se conforma cerinței MREL interne proprii.

1

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19

[COM(2021) 380 final]

(2022/C 152/19)

| Raportor: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Ákos TOPOLÁNSZKY |

Raportor:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Coraportor:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Sesizare | Comisia Europeană, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 24.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 204/1/8 |

Sesizare

Comisia Europeană, 10.8.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

24.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

204/1/8

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută demersul Uniunii Europene și al instituțiilor sale de a evalua în permanență procesele pe durata pandemiei, atât din punctul de vedere al presiunii fără precedent exercitate asupra sistemelor de sănătate, cât și al impactului asupra Uniunii Europene ca întreg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comisia Europeană prezintă zece lecții importante desprinse în urma pandemiei, dar CESE regretă că aceasta menționează doar în treacăt „impactul inegal al crizei, grupurile vulnerabile și întreprinderile mici și mijlocii fiind printre cele mai afectate”. Recomandările trebuie să analizeze din perspectivă critică ceea ce a fost realizat până în prezent în toate domeniile, ceea ce a funcționat, precum și ceea ce trebuie îmbunătățit. De asemenea, trebuie analizat modul în care pot fi abordate problemele bine cunoscute legate de deficitul de forță de muncă, de blocajele de la nivelul lanțurilor de aprovizionare și de prețurile energiei aflate într-o creștere vertiginoasă, care fac dificilă revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor lor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE remarcă că este necesar să existe instrumente și planuri care să poate fi activate și puse în aplicare rapid pentru a face față unei situații de criză la nivelul UE. CESE salută planurile Uniunii Europene de a stabili un cadru pentru o stare de urgență pandemică la nivelul UE și standarde pentru un răspuns la situațiile de criză. CESE solicită un grad mare de coordonare și transparență în toate procedurile, în special atunci când este necesară adoptarea unor măsuri și procese decizionale rapide de către administrațiile publice de la nivel european și de la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pandemia de COVID-19 a amplificat inegalitățile din modelele sanitare existente, grupurile vulnerabile fiind cele mai afectate de expunerea inegală la virus. CESE arată că sunt necesare programe care să asigure accesul la asistența medicală preventivă și de recuperare, chiar pe durata unei crize sanitare. Prin urmare, dispozițiile de urgență pandemică în viitor ar trebui dimensionate pentru a influența funcționarea asistenței medicale primare, evitând astfel deteriorarea situației în materie de sănătate la nivelul societății. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că UE ar trebui să continue să reacționeze la criză în mod coerent și global, în special prin intermediul COVAX și al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), precum și prin noi medicamente și terapii candidate, și să consolideze și să sprijine arhitectura globală a securității sanitare. Aceasta include consolidarea rolului UE în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a evidențiat natura generală a situațiilor de criză și impactul acestora asupra tuturor subsistemelor societății. În acest sens, este deosebit de important ca sistemele de politici sociale să devină mai adecvate și mai favorabile incluziunii, pentru a ajuta persoanele marginalizate și pe cele care trăiesc în situații deosebit de dificile. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pe baza mai multor avize (1) și a Pilonului european al drepturilor sociale, CESE sprijină măsurile de la nivelul UE și de la nivelul statelor membre care promovează cooperarea dintre sistemele de sănătate cu privire la valori ale UE precum demnitatea și concurența loială și cele care vizează convergența ascendentă a sistemelor de sănătate și sociale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pe durata pandemiei, s-a observat extinderea necesară, la o scară fără precedent, a activității UE și a statului de a oferi asistență atât întreprinderilor individuale, cât și cetățenilor. CESE subliniază că este important să se treacă, pe termen mediu și lung, de la măsuri de urgență la investiții productive pentru o redresare durabilă și favorabilă incluziunii, aceasta și pentru a evita pericolul ca politicile fiscale și monetare să fie supuse unor riscuri de inflație ridicate, care ar putea duce la o stagflație. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută eforturile Comisiei Europene de a sprijini campaniile naționale de alfabetizare mediatică în cooperare cu Observatorul european al mass-mediei digitale (EDMO) și cu Grupul de experți în domeniul alfabetizării mediatice, contribuind astfel în continuare la lupta împotriva dezinformării, inclusiv a dezinformării antivaccinare care provoacă temeri nefondate și aduce grave prejudicii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Comitetul pledează în favoarea eforturilor de a consolida cooperarea internațională și de a consolida puterea Europei în instituțiile internaționale. CESE subliniază că orice slăbire a poziției și a implicării Europei în organizații internaționale creează posibilitatea ca alte țări din afara UE să acționeze în mod nefavorabil valorilor pe care le reprezintă Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

| 2.1. | La începutul anului 2020, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele dintre disfuncționalitățile existente în sectorul sanitar, în multe state și în instituțiile UE, precum și în unele sectoare economice. Toate acestea au contribuit și mai mult la severitatea crizei și la dezechilibrul social. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comisia salută demersul Uniunii Europene și al instituțiilor sale de a evalua în permanență procesele pe durata pandemiei, atât din punctul de vedere al presiunii fără precedent exercitate asupra sistemelor de sănătate, cât și al impactului asupra Uniunii Europene ca întreg. Comisia subliniază că această ultimă perioadă ar trebui evaluată ca o testare de urgență a funcționării democratice și unificate a UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE recunoaște enormele eforturi depuse de diverse instituții ale UE (care au coordonat ajutorul în materie de vaccinare), de instituțiile naționale (care au oferit programe sociale de protecție și de sprijin) și de întreprinderi (care au făcut tot ce le-a stat în putință pentru a-și proteja angajații și operațiunile și au răspuns provocării de a ajunge la o normalizare rapidă din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al aprovizionării cu produse esențiale). În același timp, remarcăm că mai sunt încă multe de realizat pentru a asigura pe deplin stabilitatea și echilibrul pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE subliniază că prima și cea mai importantă lecție desprinsă este că, în special în cazul unor pandemii care au o natură regională și/sau supranațională, trebuie să colaborăm la nivel european pentru a găsi instrumente comune nu doar pentru a răspunde din punct de vedere sanitar, ci și pentru a gestiona situația de urgență și a însoți tranziția către o redresare rapidă, dar în același incluzivă și durabilă. Comitetul subliniază abordarea pozitivă a instituțiilor europene privind instituirea unor instrumente financiare noi și inovatoare convenite cu o abordare bazată pe solidaritate și fundamentată pe un interes comun. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cel mai pesimist scenariu ar fi izbucnirea unei noi crize înainte ca situația să fie pe deplin stabilizată. Prin urmare, pentru Comisia Europeană este prioritar să adopte măsuri acum pentru a construi reziliența sistemelor economice, sociale și sanitare pentru viitor. CESE este de acord cu această strategie și cu nevoia de a analiza lecțiile desprinse și de a consolida gestionarea crizelor în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia Europeană prezintă zece lecții importante desprinse în urma pandemiei, dar nu menționează decât în treacăt „impactul inegal al crizei, grupurile vulnerabile și întreprinderile mici și mijlocii fiind printre cele mai afectate”. Recomandările trebuie să analizeze din perspectivă critică ceea ce a fost realizat până în prezent, ceea ce a funcționat și ceea ce trebuie îmbunătățit. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pe măsură ce ieșim din criză, deficitul de forță de muncă pentru ocupațiile cu „slabă calificare”, de o importanță vitală, se dovedește a fi, de asemenea, o problemă importantă. Această criză a expus și vulnerabilitatea noastră în fața fragmentării lanțurilor de aprovizionare globale și nevoia de a regândi strategia industrială în raport cu fabricarea produselor esențiale. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Gestionarea crizelor

| 3.1. | CESE salută planurile Uniunii Europene de a stabili un cadru pentru o stare de urgență pandemică la nivelul UE și standarde pentru răspunsul la situații de criză. CESE aprobă eforturile permanente de a monitoriza, a revizui și a investi în gestionarea crizelor. Comitetul sprijină, de asemenea, planurile Comisiei de a pregăti un raport anual privind stadiul pregătirii. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE remarcă că este necesar să existe instrumente și planuri care să poate fi activate și puse în aplicare rapid pentru a face față unei situații de criză la nivelul UE. Instrumentele de la nivel național ar trebui să aibă o natură complementară, permițând țărilor să răspundă într-o măsură corespunzătoare în fața unei situații de criză diagnosticată în regiunile lor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază importanța acordării seriozității cuvenite principiului solidarității eficiente, bazate pe nevoile primare în contextul situațiilor de criză globale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că răspunsurile inițiale ale instituțiilor nu au fost întotdeauna adecvate, parțial din cauza lipsei de coordonare dintre statele membre. În pofida criticilor inițiale la adresa strategiei UE privind vaccinarea, beneficiile măsurii colective au devenit mai vizibile în prezent. Această experiență trebuie utilizată pentru a îmbunătăți răspunsul UE la crize viitoare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE subliniază că este necesar să se stabilească standarde europene comune pentru colectarea și standardizarea datelor statistice, în special în domeniul sănătății. De asemenea, este necesară analiza metodologiilor statistice aplicate până în prezent în fiecare domeniu. Acest lucru este important pentru a avea în viitor procese decizionale adecvate și bazate pe date concrete.
  CESE observă că în perioada în care a izbucnit pandemia existau lacune persistente în consilierea profesională și de încredere și în accesul la cercetarea epidemiilor. Prin urmare, este necesar ca experiența profesională în materie de epidemii la nivelul UE să fie coordonată și raționalizată. Comitetul sprijină numirea unui epidemiolog-șef european care, acționând în calitate de consultant, să asiste procesul decizional de la nivelul UE și de la nivel național. |
| --- | --- |

3.5.

CESE observă că în perioada în care a izbucnit pandemia existau lacune persistente în consilierea profesională și de încredere și în accesul la cercetarea epidemiilor. Prin urmare, este necesar ca experiența profesională în materie de epidemii la nivelul UE să fie coordonată și raționalizată. Comitetul sprijină numirea unui epidemiolog-șef european care, acționând în calitate de consultant, să asiste procesul decizional de la nivelul UE și de la nivel național.

4.   Protejarea sănătății

| 4.1. | Pandemia de COVID-19 a amplificat tendințele inegalitare existente în materie de sănătate, grupurile vulnerabile fiind cele mai afectate de expunerea inegală la virus. Sistemele de răspuns rapid existente, precum sistemul de alertă precoce și răspuns rapid (SAPR) al Uniunii Europene, sistemul de informații privind epidemiile (EPIS) și sistemul european de supraveghere (TESSy), trebuie reexaminate, iar eficiența lor trebuie consolidată. Sistemul ar trebui conceput pentru a sprijini persoanele cu locuri de muncă cu venituri mici, persoanele cu boli cronice preexistente sau cu handicap, persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie extremă și persoanele în vârstă îngrijite la domiciliu. CESE subliniază nevoia de a investi în servicii de sănătate publică de calitate, care, în conformitate cu principiul 16 din Pilonul european al drepturilor sociale, ar trebui să fie abordabile ca preț și accesibile tuturor cetățenilor, precum și în sprijinirea asistenței medicale private în cazurile în care contribuie la misiuni în materie de sănătate publică, aspect ce are un rol complementar și s-a dovedit, de asemenea, esențial pe durata pandemiei. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Respectând concluziile formulate în avizul CESE pe tema „Programul «UE pentru sănătate»” (2), CESE oferă observații suplimentare privind concluziile inițiale ce pot fi desprinse din criza provocată de pandemia de COVID-19 în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pe durata pandemiei, statele membre s-au axat pe măsuri de urgență, deseori în detrimentul asistenței medicale preventive sau a asistenței medicale de recuperare. CESE arată că sunt necesare programe care să asigure accesul la asistența medicală preventivă și de recuperare, chiar pe durata unei crize sanitare. Prin urmare, dispozițiile de urgență pandemică în viitor ar trebui extinse astfel încât să afecteze funcționarea asistenței medicale primare numai în cea mai mică măsură posibil pentru a evita o pierdere mai mare în materie de sănătate în astfel de situații la nivelul societății. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Strategia farmaceutică pentru Europa, adoptată în noiembrie 2020, vizează modernizarea cadrului de reglementare și sprijinirea cercetării și tehnologiei farmaceutice. CESE subliniază că capacitatea sistemelor naționale de sănătate poate fi consolidată prin includerea activă a farmaciilor deschise publicului larg în contextul îngrijirii farmaceutice. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Criza provocată de pandemie a arătat că există un deficit de lucrători în domeniul sănătății. CESE reiterează că ar trebui acordată o atenție specială îmbunătățirii condițiilor lor de muncă, inclusiv în ce privește salariile, formarea, recalificarea, actualizarea competențelor și accesul la servicii de îngrijire a copiilor, asigurând cele mai înalte standarde posibile în materie de siguranță, precum și posibilitatea ca toți profesioniștii, inclusiv cei din sectorul sanitar să trăiască, să circule și să lucreze liber în orice loc din UE (3). Având în vedere că 76 % dintre lucrătorii din domeniul sănătății și 84 % dintre asistenții medicali din UE sunt femei, este nevoie de politici transformatoare de gen care să abordeze barierele din calea accesului la locuri de muncă cu normă întreagă, diferențele de remunerare între femei și bărbați, să promoveze menținerea în sector și să sprijine accesul la dezvoltare profesională și la funcții de conducere. Trebuie elaborate proceduri speciale pentru a permite, în situații critice, recrutarea rapidă și în condiții de siguranță de personal medical din țări din afara UE. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În ceea ce privește Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2021-2027, CESE salută recomandarea fermă a Comisiei Europene adresată statelor membre de a recunoaște COVID-19 ca boală profesională, dar subliniază nevoia de a revizui recomandarea pentru a-i include pe toți lucrătorii expuși infecției fără o protecție adecvată, inclusiv pe lucrătorii mobili și migranți și pe lucrătorii sezonieri care își desfășoară activitatea în medii de muncă nesigure și cu condiții de cazare insalubre. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE va monitoriza îndeaproape punerea în aplicare a uniunii europene a sănătății și recomandă luarea în considerare a legăturii dintre sănătatea animală și sănătatea umană. Această cooperare subliniază, de asemenea, că, având în vedere natura transfrontalieră a pandemiei, doar o acțiune uniformă și bine coordonată poate fi eficientă și reușită, bazându-se pe recunoașterea reciprocă. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pe durata pandemiei de COVID-19, a existat o abordare fragmentată și necoordonată a studiilor clinice efectuate în Europa. CESE remarcă că o abordare paneuropeană poate face posibilă raționalizarea procedurilor și proceselor aferente studiilor clinice, în special a testelor noilor medicamente candidate pentru terapii eficiente și accesibile. O soluție în acest sens ar putea fi o platformă europeană la scară amplă pentru studiile clinice. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Potrivit datelor rezultate din cercetările științifice și statisticilor privind rata de participare în domeniul asistenței medicale, criza provocată de pandemia de COVID-19 poate duce la o creștere semnificativă a riscului psihologic, care poate, la rândul său, să crească dezvoltarea unor boli psihosomatice. Acest nou fenomen de morbiditate, precum și efectele încă nestudiate ale sindromului de COVID-19 de lungă durată trebuie luate în considerare în sistemele de sănătate din toate statele membre ale UE. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Prevenirea, pregătirea și răspunsul la pandemii sunt prioritare pentru Europa. CESE consideră că UE ar trebui să continue să reacționeze la criză în mod coerent și global, în special prin intermediul COVAX, precum și prin noi medicamente și terapii candidate, și să consolideze și să sprijine arhitectura globală a securității sanitare. Aceasta trebuie să consolideze, de asemenea, rolul UE în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății. În acest context, pentru a răspunde, în special, nevoilor urgente ale țărilor în curs de dezvoltare, CESE solicită CE să coordoneze o dezbatere deschisă la nivel european cu privire la o derogare voluntară temporară de la Acordul TRIPS, care să se aplice vaccinurilor, tratamentelor și testelor privind COVID-19, pentru a permite accelerarea producției globale de vaccinuri și reducerea costurilor, în scopul de a asigura accesul persoanelor din întreaga lume. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | În ceea ce privește primele experiențe formulate de CE în comunicarea privind sănătatea, CESE consideră că există un eșec dureros în a declara că disponibilitatea intervențiilor și a serviciilor necesare pentru a face față stresului sanitar este inegală, fără ca atenția necesară să se axeze pe grupurile vulnerabile. În multe privințe, acest lucru a fost doar amplificat de criza provocată de pandemia de COVID-19. Accesul egal la servicii și disponibilitatea acestora nu ar trebui să fie doar un criteriu de evaluare, ci ar putea salva vieți. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Aspecte sociale și societale

| 5.1. | În 2021, s-a observat că inegalitățile dintre femei și bărbați se adâncesc în întreaga Europă, în special din cauza creșterii alarmante a cazurilor de violență împotriva femeilor, ca urmare a pandemiei de COVID-19. Măsurile restrictive și de izolare au creat un mediu propice pentru controlul coercitiv al victimelor de către abuzatori și au condus la incidente de violență fizică, psihologică și sexuală împotriva femeilor și fetelor, cu acces limitat la servicii de sprijin pentru victime; aceasta a fost numită „pandemia din umbră”. CESE solicită Comisiei Europene să adopte un cadru cuprinzător pentru prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor dintr-o perspectivă feministă, sensibilă la dimensiunea de gen și intersecțională, pentru a garanta că, în cazul unei viitoare crize sanitare, o astfel de pandemie „din umbră” va fi evitată. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În rezoluția sa din 9 iunie 2021 (4), Comitetul constată că, în situația actuală din Europa, pandemia accentuează sărăcia și inegalitatea, iar resursele ar trebui direcționate către segmentele în care este cea mai mare nevoie de ele, pentru a asigura locuri de muncă de calitate, a reduce sărăcia și excluziunea și a promova spiritul antreprenorial. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a evidențiat natura generală a situațiilor de criză și impactul acestora asupra tuturor subsistemelor societății. În acest sens, este deosebit de important ca sistemele de politici sociale să devină mai adecvate și mai favorabile incluziunii, pentru a ajuta persoanele marginalizate și pe cele care trăiesc în situații deosebit de dificile. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | De asemenea, CESE remarcă cu regret că administrațiile naționale au implicat într-o măsură insuficientă partenerii sociali și organizațiile societății civile în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR) și au ținut seama de contribuțiile lor, de asemenea, într-o măsură insuficientă. CESE solicită stabilirea unei condiționalități obligatorii prin care consultările să implice organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Comitetul evidențiază că o Europă socială, durabilă și competitivă ar trebui să fie o prioritate, luând în considerare totodată noi indicatori posibili ai progresului economic dincolo de PIB, de exemplu, calitatea vieții, durabilitatea mediului, coeziunea socială, asistență medicală și bunăstarea generală a generațiilor prezente și viitoare. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Comitetul îndeamnă Comisia să se axeze pe drepturile fundamentale, în special în ceea ce privește bunăstarea socioeconomică. O atenție deosebită ar trebui acordată drepturilor, demnității și bunăstării cetățenilor care ar putea fi expuși excluziunii sociale și care s-ar putea confrunta cu orice formă de discriminare pe durata pandemiei de COVID-19 și imediat după criză. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Economie și finanțe

| 6.1. | Pe durata pandemiei, s-a observat extinderea necesară, la o scară fără precedent, a activității UE și a statului de a oferi asistență financiară atât întreprinderilor individuale, cât și cetățenilor. CESE subliniază că este important să se treacă, pe termen mediu și lung, de la măsuri de urgență la investiții productive pentru o redresare durabilă și favorabilă incluziunii, aceasta și pentru a evita pericolul ca politicile fiscale și monetare să fie supuse unor riscuri de inflație ridicate, care ar putea duce la stagflație. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE subliniază că orice noi reforme fiscale, fie la nivelul UE, fie la nivel național, ar trebui să țină seama de structurile economiilor naționale, de sănătatea întreprinderilor locale și, în special, de situația cetățenilor care s-au aflat ei înșiși într-o situație dificilă ca urmare a crizei. În acest context, remarcăm necesitatea de a analiza situația economică fiscală a întreprinderilor și a cetățenilor afectați de creșterea bruscă a prețurilor energiei. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE este de acord că noile norme fiscale și în materie de cheltuieli ar trebui să ajute statele membre să investească în educație, cercetare, dezvoltare, inovare, sănătate și infrastructura publică, într-o investiție reală și eficace în capitalul uman, precum și în eficiența administrațiilor, printre altele. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | CESE solicită Comisiei să faciliteze, din perspectiva principiilor în materie de ajutoare de stat ale politicii din domeniul concurenței, măsurile temporare luate de statele membre pentru a asigura ocuparea forței de muncă cu normă întreagă și a sprijini activitatea economică afectată de situațiile de criză, precum și să elaboreze planuri de parteneriate public-privat sau soluții similare în vederea reducerii riscurilor pentru întreaga societate, inclusiv a celor care îi afectează pe actorii privați, în situații extraordinare de criză. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Societate și tehnologie

| 7.1. | Comitetul atrage atenția asupra decalajului emergent și tot mai extins din educație pentru cetățenii Uniunii Europene. Generațiile tinere au fost profund afectate de măsurile adoptate pentru a limita pandemia. Nici statele membre, nici instituțiile UE nu abordează în mod activ această chestiune sau nevoia unor reforme la nivelul sistemului de educație. Nu a fost prezentat până în prezent niciun plan sistemic de redresare sau de salvare. Totuși, Comitetul recunoaște că perfecționarea și conversia profesională vor fi esențiale pentru educația și dezvoltarea cetățenilor în viitor, iar instrumentele digitale reprezintă o parte esențială a oricărui viitor model educativ. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Asigurarea unui acces amplu și bazat pe solidaritate la serviciile digitale este, de asemenea, importantă pentru coeziunea socială. Astfel cum subliniază pe bună dreptate Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) (5), calea către societăți mai coezive în Europa poate fi asigurată prin politici care să se axeze pe integrarea economică și socială a cetățenilor și care să pună un accent mai mare pe competențele digitale. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | CESE salută eforturile Comisiei Europene de a sprijini campaniile naționale de alfabetizare mediatică în cooperare cu Observatorul european al mass-mediei digitale (EDMO) și cu Grupul de experți în domeniul alfabetizării mediatice, contribuind astfel în continuare la lupta împotriva dezinformării și la consolidarea rezilienței societale împotriva conținutului fals, precum și a dezinformării antivaccinare care provoacă temeri nefondate și aduce grave prejudicii. CESE solicită, de asemenea, consolidarea procesului de informare în situații de criză, care este cea mai bună contramăsură împotriva dezinformării. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Pandemia de COVID-19 subliniază importanța planificării formării în domenii medicale cheie precum terapia intensivă, pentru a face față situațiilor de urgență. Acesta scoate la lumină și importanța portabilității competențelor dintr-un stat membru într-altul, în situații de urgență. Procedurile pentru transferuri temporare și pentru mobilitatea personalului medical între statele membre ar putea fi facilitate, la fel ca procedurile menite să permită angajarea de personal medical din țări terțe în astfel de situații. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Relațiile internaționale și standardele democratice

| 8.1. | CESE observă că pandemia a afectat societățile și întreprinderile din toată lumea și a exacerbat rivalități geopolitice care erau deja afirmate anterior. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Comitetul pledează în favoarea eforturilor de a consolida cooperarea internațională și de a consolida puterea Europei în instituțiile internaționale. CESE subliniază că orice slăbire a poziției și a implicării Europei în organizațiile internaționale creează posibilitatea ca alte țări din afara UE să acționeze în mod nefavorabil în raport cu valorile pe care le reprezintă Uniunea Europeană. În mod specific, trebuie să analizăm cu atenție toate obstacolele din calea menținerii valorilor fundamentale ale UE și a menținerii libertăților pieței unice. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | CESE subliniază că pandemia de COVID-19 a fost deseori utilizată ca scuză pentru a limita drepturile și pentru a submina standardele democratice. În egală măsură, administrațiile au utilizat criza pentru a-și urmări propriile interese politice mărginite. CESE insistă că deciziile de reglementare necesare pentru gestionarea și depășirea pandemiei nu trebuie să afecteze în niciun fel respectarea drepturilor fundamentale și a valorilor democratice. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | CESE subliniază cu fermitate necesitatea elaborării responsabile de politici bazate pe date concrete, precum și necesitatea faptelor bazate pe știință și a prioritizării acțiunilor menite să protejeze sănătatea și viața. În același timp, pe durata unei pandemii sau a oricărei alte crize, trebuie să respectăm cu atenție și nu să restricționăm drepturile fundamentale și valorile democratice. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | În ceea ce privește libera circulație a persoanelor, a bunurilor, a serviciilor și a capitalului, Comitetul reiterează ideea necesității de a sprijini armonizarea protocoalelor de călătorie pentru cetățeni și întreprinderi, cu scopul de a menține un nivel ridicat de încredere și norme unificate în întreaga Uniune, în conformitate cu principiile pieței unice. Normele trebuie să fie clare, funcționale și cât mai similare cu putință în rândul tuturor țărilor. |
| --- | --- |

8.5.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 13, 15.1.2016, p. 40, JO C 14, 15.1.2020, p. 1.

1

(2)  JO C 429, 11.12.2020, p. 251.

2

(3)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

3

(4)  Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022, bazată pe lucrările Grupului ad-hoc pentru „Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022” (JO C 341, 24.8.2021, p. 1).

4

(5)  Eurofound (2018), Social cohesion and well-being in Europe (Coeziunea socială și bunăstarea în Europa), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

5

Social cohesion and well-being in Europe

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/122

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al tineretului 2022

[COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)]

(2022/C 152/20)

| Raportor general: | domnul Michael MCLOUGHLIN |
| --- | --- |

Raportor general:

domnul Michael MCLOUGHLIN

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 21.10.2021
  Parlamentul European, 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 201/0/1 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 21.10.2021

Parlamentul European, 21.10.2021

Temei juridic

Articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

201/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social salută declararea anului 2022 drept Anul european al tineretului. Plasarea Anului în contextul Pilonului european al drepturilor sociale și al narațiunii privind redresarea în urma pandemiei este, de asemenea, foarte binevenită. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este pregătit să joace un rol central în cadrul Anului european al tineretului, pe baza inițiativelor de succes ale CESE, cum ar fi „Europa ta, părerea ta!” și mesele rotunde ale tineretului privind clima și sustenabilitatea. CESE se află într-o poziție privilegiată pentru a înlesni implicarea rețelelor de tineret. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pentru An, trebuie elaborați indicatori clari și obiective politice. Aceștia ar trebui să se axeze pe impactul asupra politicilor și activității intersectoriale dincolo de activitățile organizate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că agenda și prioritățile pentru An par foarte dense, și consideră că un set de priorități simple ar putea ajuta toate părțile interesate. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dacă activitățile promoționale reprezintă conținutul principal al Anului, acest lucru ar trebui indicat clar în toate comunicările, în special în comunicarea cu tinerii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Anul tineretului trebuie să contribuie la Strategia UE pentru tineret cu planuri și angajamente clare, în special având în vedere dimensiunea transsectorială a strategiei pentru tineret. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Anul trebuie să garanteze că sunt incluse grupurile la care se ajunge mai greu. Dacă este necesar, pentru a asigura acest lucru, ar trebui utilizați indicatorii de la nivel de grup și indicatorii geografici. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În ceea ce privește bugetul, CESE consideră că este necesar un obiectiv mai ambițios. Dată fiind situația critică cu care se confruntă tinerii din UE, trebuie să existe anumite resurse care să nu se limiteze la programele existente pentru consiliile naționale ale tinerilor și pentru organizațiile de tineret. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că este necesară o alocare totală de 10 milioane EUR, fiind nevoie de 2 milioane EUR suplimentare pentru coordonarea de la nivel național. Forumul European de Tineret și membrii săi sunt, de asemenea, foarte importanți. Aceste fonduri ar putea fi alocate sub formă de granturi „în cascadă” prin intermediul consiliilor naționale ale tinerilor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Alianțele locale în cadrul Anului european la nivelul statelor membre ar fi binevenite. CESE poate juca, de asemenea, un rol în acest sens. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Activitățile prevăzute în legătură cu relațiile externe și cu SEAE sunt, de asemenea, binevenite pentru An și după încheierea acestuia. Politicile de tineret relativ bine elaborate din Europa pot juca un rol important în vecinătatea noastră și dincolo de aceasta. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Rezumatul propunerii

| 2.1. | La 15 septembrie, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a anunțat în discursul său privind starea Uniunii intenția Comisiei de a propune ca 2022 să fie Anul european al tineretului. În urma reflecțiilor asupra experienței pandemiei de COVID-19 din Europa, președinta Comisiei și-a îndreptat atenția către anul 2022 și către nevoia de reconstrucție după pandemie. Ea a fost inspirată de implicarea tinerilor în activismul climatic și de atenția lor deosebită acordată solidarității și determinării de a continua să depună eforturi pentru îmbunătățirea viitorului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Segmentul care îi vizează în special pe tineri a fost stabilit în contextul pieței sociale și al Pilonului european al drepturilor sociale. În continuare, discursul a făcut referire la noua inițiativă ALMA a DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, care se concentrează pe tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Discursul a corelat, de asemenea, propunerea cu Conferința privind viitorul Europei:
  „Ei sunt cei care vor trebui să conducă dezbaterile Conferinței privind viitorul Europei. Trebuie să fie conferința lor, întrucât viitorul lor este în joc. Și, după cum am afirmat la începutul mandatului, Comisia va fi gata să ia măsurile necesare pentru a pune în practică ceea ce se va decide în cadrul conferinței.”
  Ursula von der Leyen, Discursul privind starea Uniunii, 15 septembrie 2021 |
| --- | --- |

2.2.

„Ei sunt cei care vor trebui să conducă dezbaterile Conferinței privind viitorul Europei. Trebuie să fie conferința lor, întrucât viitorul lor este în joc. Și, după cum am afirmat la începutul mandatului, Comisia va fi gata să ia măsurile necesare pentru a pune în practică ceea ce se va decide în cadrul conferinței.”

Ursula von der Leyen, Discursul privind starea Uniunii, 15 septembrie 2021

| 2.3. | Comisia și-a publicat propunerea la 14 octombrie. Propunerea stabilește ca obiectiv al Anului „stimularea eforturilor Uniunii, ale statelor membre, precum și ale autorităților regionale și locale în vederea onorării, sprijinirii și implicării tinerilor într-o perspectivă post-pandemie”. În continuare stabilește trei mijloace de atingere a obiectivului, încorporând „modul în care tranziția verde și digitală oferă o perspectivă reînnoită pentru viitor și oportunitățile de contracarare a impactului negativ al pandemiei asupra tinerilor și asupra societății în general”, pentru a angaja toți tinerii „să devină cetățeni activi și implicați”, precum și „promovarea oportunităților pentru tineri” pentru „a sprijini dezvoltarea personală, socială și profesională a acestora într-o Uniune mai verde, mai digitală și mai favorabilă incluziunii”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea face trimitere la o serie de domenii de politică și de programe de finanțare relevante care pot sprijini Anul european al tineretului. Aceste măsuri includ: Garanția pentru tineret consolidată, programul Erasmus+, Corpul european de solidaritate, inițiativa ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), Strategia europeană pentru tineret, obiectivele europene pentru tineret, spațiul european al educației, Pactul climatic european, Planul de acțiune pentru educația digitală actualizat, inițiativa HealthyLifestyle4all, Agenda pentru competențe în Europa, Fondul social european Plus, Europa creativă, Orizont Europa, programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”, Fondul pentru azil, migrație și integrare, programul „Justiție”, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Se prevede că acele fonduri care se concentrează în principal pe domeniul tineretului, precum ERAMUS+ și Corpul european de solidaritate, vor juca un rol esențial în sprijinirea activităților din cadrul Anului tineretului. Aceste două fonduri vor sărbători și împlinirea a 35 și, respectiv, a 5 ani de existență. Statele membre trebuie să desemneze un coordonator național responsabil pentru organizarea participării lor la Anul european al tineretului, iar Comisia va stabili coordonarea la nivelul UE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Articolul 3 din propunerea legislativă prevede șapte tipuri de activități posibile avute în vedere pentru An, inclusiv conferințe, manifestări și inițiative de promovare a participării tinerilor. Aceste activități permit tinerilor să ajungă la factorii de decizie politică, prin colectarea de idei prin metode participative, campanii de informare, educare și sensibilizare, prin crearea unui spațiu de schimb pentru transformarea provocărilor în oportunități într-un spirit antreprenorial, prin realizarea de studii și cercetări privind situația tinerilor în UE și prin promovarea programelor, a oportunităților de finanțare, a proiectelor, a acțiunilor și a rețelelor relevante pentru tineret, inclusiv prin intermediul platformelor de comunicare socială și al comunităților online. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În octombrie, DG EAC a lansat un sondaj privind Anul european al tineretului în rândul tinerilor. De asemenea, au fost desemnați coordonatorii naționali. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | Propunerea subliniază în mod corect uriașul impact al pandemiei de COVID-19 asupra tinerilor, aspect de care ar trebui să se ia notă cu atenție. Scopul nu este de a opune un grup unui alt grup, ci doar de a se asigura faptul că cetățenii înțeleg că efectele asupra tinerilor pot fi de lungă durată și că factorii de decizie au responsabilitatea de a le aborda. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea conține un număr foarte mare de angajamente, trimiteri la alte inițiative, bugete și domenii de politică. În multe privințe, acest lucru este binevenit, reflectând și natura intersectorială a domeniului de politică și Strategia UE pentru tineret. Cu toate acestea, este important ca propunera să fie clară și axată pe un punct central. Uneori mai puțin înseamnă mai mult și ar putea exista temerea că o listă lungă de domenii de politică și de responsabilități partajate poate umbri o atenție clară acordată efectelor, responsabilității și rezultatelor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Din propunere reiese clar că Anul tineretului urmărește în special activitățile și manifestările promoționale. Este important ca acest aspect să fie clar. Deși se poate preconiza că acestea vor influența politica sau vor evidenția oportunitățile pentru contribuția politică, propunerea nu conține, în sine sau în mod conex, niciun angajament politic. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Din propunere reiese în mod evident că cea mai mare parte a fondurilor pentru inițiative vor proveni efectiv de la surse existente, iar programul Erasmus+ pare a constitui punctul central de atenție. Încă o dată, în acest caz, este important ca acest aspect să fie clar. În mod similar, dacă agențiile naționale pentru Erasmus+ vor acorda prioritate activităților legate de Anul tineretului, acestea vor avea nevoie de claritate, sprijin și orientare. Noile inițiative privind participarea tinerilor la programul Erasmus+ pot fi adecvate pentru astfel de activități, dar, din nou, vor fi necesare o pregătire și o informare corespunzătoare pentru candidații din statele membre. Încă o dată, trebuie să reiasă clar din toate materialele promoționale și din alte activități că Anul tineretului implică în mare măsură resurse existente. O astfel de onestitate este esențială atunci când se lucrează cu tineri. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | De asemenea, ar fi important să se asigure că alte linii de finanțare de la alte DG sunt pe deplin disponibile pentru activitățile relevante și că acest aspect este, în egală măsură, făcut cunoscut și subliniat de către gestionarii bugetelor. Acest demers este deosebit de pertinent dată fiind natura intersectorială a tineretului ca problematică și importanța acordată acestui fapt în cadrul Strategiei UE pentru tineret. Desigur, aceasta ar pune la dispoziție mai multe resurse pentru activități, ar corela alte domenii de politică și ar ajunge la noi grupuri de tineri și, eventual, la cei la care se ajunge mai greu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Activitatea de coordonare va fi deosebit de importantă pentru succesul Anului. Este necesară o mai mare implicare a societății civice, iar organizațiilor de tineret de la nivel național, local și european trebuie să li se atribuie un rol mai important. Consiliile naționale ale tinerilor și alte importante organizații de tineret ar trebui să fie parteneri egali în cadrul grupului de coordonatori naționali implicați atât în crearea în comun, cât și în punerea în aplicare a Anului și ar trebui să beneficieze de sprijin pentru îndeplinirea acestei funcții. Rolul Forumului European de Tineret ar trebui, de asemenea, să fie recunoscut în calitate de partener-cheie în cadrul grupului părților interesate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Strategia UE pentru tineret este principalul angajament politic al UE în domeniul tineretului. Ea conține, de asemenea, un important și binevenit angajament față de dimensiunea intersectorială a tineretului ca problematică de natură politică. Aceasta este esențială pentru realizarea de progrese în ceea ce privește o gamă întreagă de politici pentru tineri, precum ocuparea forței de muncă, educația și formarea. Prin urmare, este vital ca Anul tineretului să fie strâns legat de Strategia UE pentru tineret, în special în ceea ce privește dimensiunea intersectorială a politicii de tineret. Propunerea este clară în această privință, dar, în egală măsură, va fi important ca toate sectoarele să contribuie și să-și joace rolul în ceea ce privește monitorizarea și supravegherea. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Activitatea trebuie să continue în toate domeniile politicii de tineret și domeniile intersectoriale conexe pentru a se asigura că există un angajament maxim în ceea ce-i privește pe tinerii la care se ajunge cel mai greu. Aceasta ar trebui să facă parte din monitorizarea Anului, și ar putea exista metode prin care să se acorde prioritate anumitor grupuri sau chiar unor zone defavorizate, pentru a garanta că există suficiente activități rezultate din acestea. Trimiterea la inițiativa ALMA este, de asemenea, binevenită aici, întrucât este vorba despre o atenție specială acordată tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atenția acordată activităților și manifestărilor trebuie corelată cu rezultatele. Pentru a realiza acest lucru, vor fi necesari indicatori care nu se limitează la activități. În cazul în care rezultatul constă în a face auzită vocea tinerilor, acesta trebuie reflectat în indicatori. Întrucât conceptele de „onoare, sprijinire și implicare” sunt comune în propunere, ele pot oferi un cadru potrivit pentru indicatori. Cel mai important lucru este ca acești indicatori să nu se limiteze doar la desfășurarea activităților și manifestărilor, ci să se concentreze pe rezultatele acestora. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Multe dintre perspectivele Anului tineretului vor depinde de acțiunea de la nivel național, însă timpul a fost extrem de limitat pentru autoritățile naționale. În mod similar, finanțarea va fi o chestiune tardivă, autoritățile naționale având în mod inevitabil agende aglomerate și existând, de asemenea, diferențe considerabile la nivelul politicilor de tineret, după cum a remarcat DG EAC în propriile sale lucrări. Toți acești factori vor prezenta provocări pentru punerea în aplicare a Anului. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În general, bugetul de 8 milioane EUR prevăzut în propunere are o valoare foarte mică, chiar și numai pentru acțiunile de la nivelul UE. Trebuie să existe anumite resurse oferite pentru activitățile naționale și/sau pentru coordonarea Anului pentru a avea impact și a stimula o implicare și o participare maxime. CESE consideră că este necesară o alocare totală de 10 milioane EUR, plus 2 milioane EUR pentru coordonarea de la nivel național. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Propunerea de a desemna anul 2022 drept Anul tineretului a fost elaborată foarte rapid. Nu considerăm că acesta este modul optim de a elabora astfel de propuneri, oricât ar fi de binevenite. Dezvoltarea Corpului european de solidaritate în 2016 a făcut obiectul unei declarații similare privind starea Uniunii. Aceasta prezintă pericolul ca importante inițiative legate de tineret să devină mai mult o declarație politică cu vizibilitate sporită decât o dezvoltare sistematică pe termen lung. O astfel de mișcare ar putea crește gradul de cinism în rândul tinerilor. În mod similar, procesul legislativ a suferit de pe urma acestei abordări pripite. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Deși este vorba despre un document oficial, o parte din limbajul folosit în propunere este mai degrabă complicat și departe de tipul limbajului clar în limba engleză pe care am dori să-l vedem în interacțiunea cu tinerii sau chiar cu publicul în sens mai larg. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comisia trebuie să asigure participarea tinerilor și a organizațiilor de tineret de la nivelul statelor membre și de la nivel subregional, după caz, la monitorizarea și supravegherea Anului. Știm că politicile de tineret sunt neuniforme și abordările legate de aceste chestiuni diferă în continuare în rândul statelor membre, prin urmare este important ca acest lucru să fie asigurat de Comisie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dispozițiile privind obiectivele europene pentru tineret sunt binevenite și prevăd domenii foarte concrete bazate pe participarea tinerilor. Acestea ilustrează, de asemenea, natura intersectorială a nevoilor și aspirațiilor tinerilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dispozițiile privind aspectele digitale sunt binevenite, mai ales întrucât opinia populară conform căreia tinerii sunt „nativi ai erei digitale” este, în realitate, mai degrabă simplistă. A devenit evident, îndeosebi pe durata pandemiei de COVID-19, că astfel de competențe nu sunt partajate de toți și, în special, tinerii care accesează conținut prin intermediul telefoanelor lor reprezintă o chestiune diferită de competențele și abilitățile necesare pentru învățarea online. Multe dintre aceste competențe nu sunt tehnologice, ci sociale, și avizul CESE pe tema „Învățarea mixtă” (1) a avertizat asupra dependenței excesive de timpul petrecut în fața ecranului și de activitatea online. Există o tradiție solidă a activităților în aer liber și a activității în materie de mediu în rândul tinerilor și în cadrul activităților pentru tineret, care trebuie, de asemenea, promovată și încurajată. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Planul de acțiune pentru tineret legat de Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și acțiunea externă oferă, într-adevăr, o oportunitate valoroasă pentru implicarea tinerilor și este foarte binevenit. CESE așteaptă propunerea din partea comisarei Jutta Urpilainen pe această temă. Cel mai important ar fi să se asigure o implicare solidă a societății civile și a organizațiilor de tineret într-un astfel de plan de acțiune. Modelul european al activităților pentru tineret poate inspira restul lumii și ar trebui să fie inclus într-o măsură mai mare în relațiile noastre externe. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mobilitatea este întotdeauna o parte importantă a politicii de tineret și s-a aflat în centrul programului Erasmus+. Este firesc că ea ar fi o parte importantă a propunerii privind Anul tineretului. Totuși, trebuie să fim mereu conștienți de faptul că mobilitatea poate fi percepută uneori de tineri într-o lumină negativă, în special atunci când este involuntară sau forțată, după cum poate fi cazul în continuare în regiunile mai sărace sau în zonele afectate de „exodul creierelor”. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ideea unei acțiuni care „are ca obiectiv specific consolidarea vocii tinerilor la nivel european” este, desigur, foarte binevenită, și toate instituțiile trebuie să exploreze și mai mult vocile tinerilor în propunerile lor politice. Din nou, aceasta poate funcționa ca obiectiv global sau ca obiectiv al Anului european al tineretului. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Dispozițiile privind punerea în aplicare, deși pozitive, ar beneficia de pe urma unor indicatori mai clari, în special în ceea ce privește impactul asupra politicii și programelor din domeniu după încheierea Anului și asupra aspectelor intersectoriale ale dispozițiilor. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Dispozițiile privind programul european pentru activitățile pentru tineret sunt pozitive și binevenite, dar și acestea se adaugă inițiativelor și priorităților politice din propunere și în special din textul legislativ. Încă o dată, ar putea exista îngrijorări privind supraîncărcarea, cu atât de multe domenii de politică și priorități politice, în ciuda necesității activităților intersectoriale. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Articolul 3 din textul legislativ oferă un bun rezumat al aspectelor avute în vedere și, din nou, aduce clarificări cu privire la ce anume va urmări Anul. Fișa financiară consideră Anii europeni „instrumente de sensibilizare”, subliniind încă o dată acest aspect. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tabelele financiare par să indice că se preconizează că Erasmus+ va fi cel mai important finanțator al oricăreia dintre activități. În egală măsură, propunerile par să aibă în vedere un sprijin la nivelul UE pentru personal și resurse pentru delegații și contractanți, dar nu pentru tineri sau pentru organizațiile de tineret. De asemenea, pare neclar cuantumul finanțării care va proveni efectiv de la Erasmus+. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Analiza mai generală a Anilor europeni

| 5.1. | Probabil este timpul unei examinări de către Comisie și de către alte instituții ale UE a conceptului „Anul...”. Propunerea face trimitere la Anii anteriori, precum Anul pentru dezvoltare sau Anul cetățenilor. Aceștia apar episodic și ar fi de dorit să existe o anumită coerență în ceea ce privește utilizarea și scopul lor. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Avizul Comitetului pe tema Anul European al Cetățenilor (2) a concluzionat că este necesar un dialog semnificativ cu societatea civilă în dezvoltarea acestor Ani și că este nevoie de un buget substanțial – mai mult decât ceea ce s-a propus. CESE a remarcat că este necesară o deschidere cât mai mare a procesului de planificare și de punere în aplicare, cu participarea tuturor părților interesate, la toate nivelurile și în toate stadiile, printre participanți numărându-se în special Comitetul Regiunilor, CESE însuși, reprezentanții organizațiilor societății civile, printre care partenerii sociali, precum și organele administrative naționale și locale. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | De asemenea, Comitetul a solicitat asigurarea unei coordonări transparente și eficace a Anului european 2013 la toate nivelurile și în rândul tuturor părților interesate participante, în special prin valorificarea la cel mai înalt grad a posibilităților comitetelor tematice, prin crearea unor mecanisme eficace de schimburi de experiență la nivel național. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cu privire la Anul European pentru Dezvoltare, Comitetul a afirmat că este esențial să se evite cheltuirea banilor pe campanii foarte costisitoare realizate de agenții de relații publice (PR) sau, cel puțin, că aceste servicii ar trebui reduse la un minimum absolut. Nevoia unei abordări descentralizate a fost, de asemenea, subliniată. În opinia CESE, grupurile operative de la nivel național ar trebui să stabilească o deviză, un slogan sau o invitație la participare în cadrul Anului, care să reflecte cât mai bine situația din statul membru respectiv. Lucrările acestor grupuri operative, precum și sprijinul prevăzut în acest scop, ar trebui să continue și după încheierea Anului. Societatea civilă organizată ar trebui să joace un rol central în cadrul grupurilor operative (3). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE a solicitat elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri specifice, menite să garanteze o legătură între diferiții ani tematici și perenitatea rezultatelor manifestării. Comitetul a afirmat, de asemenea, că sunt necesare nu numai campanii de informare, ci și acțiuni și demersuri concrete și practice, elaborate de factorii de decizie în cooperare cu societatea, precum și întocmirea unui raport de monitorizare. Comitetul a sprijinit alocarea fondurilor prin intermediul reprezentanțelor Comisiei în statele membre (4). |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/701: Învățarea mixtă (JO C 105, 4.3.2022, p. 128).

1

Învățarea mixtă

(2)  JO C 181, 21.6.2012, p. 137.

2

(3)  JO C 170, 5.6.2014, p. 98.

3

(4)  JO C 181, 21.6.2012, p. 137.

4

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/127

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului

[COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)]

(2022/C 152/21)

| Raportor: | domnul Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Lutz RIBBE |

Raportor:

domnul Christophe QUAREZ

Coraportor:

domnul Lutz RIBBE

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliul Uniunii Europene, 22.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114, 194 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 191/2/5 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliul Uniunii Europene, 22.9.2021

Temei juridic

Articolele 114, 194 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

191/2/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută creșterea ponderii vizate a energiei din surse regenerabile și constată cu satisfacție că aceste obiective se concentrează pe sectoarele industrial, al transporturilor și al locuințelor. Se preconizează că politica în domeniul energiei din surse regenerabile va produce rezultate în trei domenii: atenuarea schimbărilor climatice, securitatea energetică și dezvoltarea economică (crearea de locuri de muncă); ea presupune, însă, și securitate juridică, care este subminată de faptul că revizuirea are loc la doar două săptămâni după termenul de transpunere. Cu toate acestea, CESE subliniază că, probabil, chiar și obiectivul majorat nu este în conformitate cu obiectivele de la Paris privind schimbările climatice, cu atât mai puțin cu dispozițiile Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice pentru a preveni interferențele antropice periculoase cu sistemul climatic. Aceste interferențe periculoase sunt deja evidente în prezent, cauzând o creștere a temperaturilor globale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE atrage atenția Comisiei asupra sinergiei necesare între regulamentele existente revizuite în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”, precum și între noile instrumente propuse, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau mecanismul de ajustare la frontieră a în funcție de carbon. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că este esențial să se asigure condiții de concurență echitabile între sursele de producție de energie, ceea ce necesită eliminarea subvențiilor pentru combustibilii fosili, care sunt încă în creștere (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază că cetățenii, în special tinerii, trebuie să se afle în centrul politicii energetice europene și, prin urmare, este dezamăgit de lipsa de ambiție a Comisiei în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea prosumerismului individual și comunitar, contrar celor prevăzute în Comunicarea privind uniunea energetică. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină în linii mari principiile silviculturii responsabile definite în propunere și sugerează să se acorde prioritate utilizării subproduselor forestiere și a produselor din lemn reciclat pentru bioenergie. De asemenea, solicită reevaluarea sprijinului pentru instalațiile de bioenergie, în vederea redirecționării biocombustibililor către transporturi, în special în cazul în care electrificarea ridică probleme, dacă acestea oferă o alternativă ușor accesibilă la un cost rezonabil, astfel cum se arată mai jos, la punctele 4.9 și 4.20. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE regretă lipsa unei strategii clare de dezvoltare a energiei eoliene onshore și a energiei fotovoltaice, după modelul recentei strategii a Comisiei privind energia eoliană offshore. O strategie de descentralizare și de promovare eficientă a energiei comunitare ar contribui la consolidarea lanțurilor valorice regionale și ar spori acceptarea de către public a tranziției energetice. În caz contrar, Europa riscă să plătească un preț ridicat (social și economic) pentru relaxarea sa din ultimele decenii. CESE subliniază, de asemenea, că este nevoie într-o măsură mai mare de:






  — | prognozarea sistematică a cererii din ce în ce mai mari de energie, în funcție de zonă și de tip, precum și transformările tipurilor de energie; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

prognozarea sistematică a cererii din ce în ce mai mari de energie, în funcție de zonă și de tip, precum și transformările tipurilor de energie;

| — | planificarea conceptuală a viitoarei arhitecturi a sistemului energetic. |
| --- | --- |

—

planificarea conceptuală a viitoarei arhitecturi a sistemului energetic.

| 1.7. | CESE solicită Parlamentului European și Comisiei Europene să redeschidă dezbaterea privind stabilirea unor obiective naționale obligatorii. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „directiva”), care face obiectul prezentului aviz, a fost publicată la 14 iulie 2021. Aceasta face parte integrantă din pachetul Comisiei „Pregătiți pentru 55”, care vizează reducerea emisiilor noastre de gaze cu efect de seră cu 55 % până în 2030, permițând astfel Uniunii Europene să fie neutră din punct de vedere climatic până în 2050, astfel cum se prevede în Legea europeană a climei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cel mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), publicat în august 2021, afirmă că, în 2019, concentrația de CO2 în atmosferă este cea mai ridicată din ultimii cel puțin două milioane de ani. Raportul arată, de asemenea, că realizarea neutralității climatice este o condiție prealabilă esențială pentru limitarea încălzirii la 1,5-2 oC. COP26, care va avea loc la Glasgow în noiembrie 2021, va fi o ocazie de a evalua progresele înregistrate de țări de la încheierea Acordului de la Paris în 2015 și de a spori ambițiile în materie de climă. După cum a subliniat recent Agenția Internațională a Energiei, neutralitatea climatică înseamnă transformarea economiei mondiale dintr-o economie dominată de combustibili fosili într-o economie bazată în principal pe energie din surse regenerabile (2). Acesta este contextul revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Observații generale cu privire la propunerea de directivă

| 3.1. | Pentru ca UE să devină lider mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, directiva a făcut obiectul unei reformări extrem de necesare în 2018 (3). CESE regretă lipsa de stabilitate a reglementărilor cauzată de faptul că modificările propuse în proiectul de revizuire se referă la puncte care au fost deja modificate în contextul celei mai recente revizuiri a directivei imediat după termenul de transpunere, și anume 30 iunie 2021. Cu toate acestea, CESE este de acord cu propunerea Comisiei de a revizui directiva, având în vedere noile obiective de reducere a emisiilor de CO2 stabilite în Legea europeană a climei, și de a profita de această ocazie pentru a simplifica și a remedia deficiențele. CESE subliniază că utilizarea energiilor regenerabile nu trebuie să devină excesiv de complexă. Într-adevăr, a fost necesar să se ridice obiectivul obligatoriu privind energia din surse regenerabile la 40 %, precum și să se consolideze utilizarea energiei din surse regenerabile în sectoare precum construcțiile, industria și transporturile. Cu toate acestea, CESE identifică trei domenii de acțiune care merită o atenție sporită, deoarece acestea sunt doar parțial acoperite de proiectul de revizuire. |
| --- | --- |

3.1.

| (a) | Participarea publicului și a consumatorilor trebuie îmbunătățită |
| --- | --- |

(a)

Participarea publicului și a consumatorilor trebuie îmbunătățită

| 3.2. | În ciuda așteptărilor ridicate ale cetățenilor europeni, resursele propuse de UE pentru a încuraja participarea consumatorilor rămân insuficiente, întrucât prosumerismul nu este încă definit în mod clar în directivă. Comisia Europeană ar trebui să propună un mecanism de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare de către statele membre a normelor adoptate și, astfel, pentru a permite prosumerismului să se dezvolte. Exemplele de bune practici ar trebui comunicate factorilor de decizie politică. Prosumerismul trebuie să devină operațional prin:






  — | formalizarea modului în care cetățenii pot deveni prosumatori; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

formalizarea modului în care cetățenii pot deveni prosumatori;

| — | eliminarea barierelor existente, cum ar fi birocrația excesivă; |
| --- | --- |

—

eliminarea barierelor existente, cum ar fi birocrația excesivă;

| — | acordarea de finanțare prin intermediul municipalităților, pentru a evita ca cetățenii să devină captivi actorilor din industrie. |
| --- | --- |

—

acordarea de finanțare prin intermediul municipalităților, pentru a evita ca cetățenii să devină captivi actorilor din industrie.

Este esențial să se elimine obstacolele birocratice și să se asigure că finanțarea ajunge la publicul-țintă (cum ar fi tinerii actori de pe teren și organizațiile locale conduse de tineri), clarificând obligațiile pe care prosumatorul le-ar putea avea în viitor. Stabilitatea juridică trebuie să prevaleze în acest domeniu, întrucât consumatorilor trebuie să li se garanteze accesul la asistență financiară și know-how, pentru a-i încuraja să facă un pas înainte și să devină prosumatori. CESE consideră că, odată cu revizuirea instrumentului legislativ în discuție, acesta nu ar trebui reînnoit înainte de 2030, pentru a asigura stabilitatea juridică de care au nevoie toate părțile interesate din sector, în sensul larg al cuvântului, după cum s-a menționat deja la punctul 3.1 de mai sus.

| 3.3. | Deși este corect să se intensifice eforturile pentru a asigura utilizarea dinamică a energiei eoliene offshore, astfel cum se prevede în strategia offshore, energia eoliană și fotovoltaică terestre ar trebui să aibă un rol mult mai important în viitorul nostru sistem energetic european. Lipsa unei abordări cuprinzătoare ridică semne de întrebare pentru CESE, care solicită Comisiei să adopte o strategie regională pentru politica de descentralizare. Prosumerismul nu poate prospera fără sprijin din partea nivelului regional și local, care dispune nu numai de mijloacele tehnice și financiare, ci și de cunoașterea caracteristicilor specifice ale unei zone, permițând astfel economii considerabile de timp. Apropierea acestui nivel de cetățeni și de actorii de la fața locului justifică acordarea de competențe suplimentare pentru atingerea obiectivelor stabilite în directivă. În sfârșit, această strategie ar trebui să fie susținută de un studiu privind gestionarea resurselor și materialelor critice (extracție, reciclare etc.) necesare pentru producerea și buna funcționare a energiilor regenerabile. Dependența de combustibilii fosili nu trebuie să devină o dependență de materiale critice. |
| --- | --- |

3.3.

| (b) | O mai bună valorificare a sinergiilor |
| --- | --- |

(b)

O mai bună valorificare a sinergiilor

| 3.4. | Întrucât ultima reformare a fost realizată atât de recent, noile dispoziții adoptate nu au fost încă în măsură să producă efecte pe deplin. Prin urmare, CESE consideră că această revizuire ar trebui să urmărească două obiective. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În situația actuală, conform modelării cuprinse în scenariul de referință al Strategiei Europa 2020, Uniunea ar trebui să depășească obiectivul actual de 32 % din consumul de energie din surse regenerabile cu puțin peste 1 %. În primul rând, revizuirea ar trebui să sporească obiectivele actuale, incluzând, în același timp, noi obiective pentru a stimula integrarea surselor regenerabile de energie cu cel puțin 7 % pe întregul continent. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În al doilea rând, domeniul de aplicare al revizuirilor efectuate ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” trebuie, pe de o parte, să constituie o oportunitate de consolidare a sinergiilor existente între aceste regulamente și directivă. Pe de altă parte, această abordare ar trebui să se aplice și noilor instrumente propuse de Comisia Europeană, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon. Astfel, beneficiile punerii în aplicare a directivei vor putea să își atingă întregul potențial numai dacă utilizarea surselor regenerabile de energie merge mână în mână cu stabilirea contabilizării carbonului pentru o parte din emisiile de CO2 importate. Introducerea mecanismului privind emisiile de dioxid de carbon la frontiere pentru anumite sectoare ar trebui să reprezinte o oportunitate de a oferi condiții de concurență echitabile, care ar trebui abordate la nivel european. Înlocuirea obiectivului privind energia din surse regenerabile de cel puțin 14 % din consumul final de energie al sectorului transporturilor cu un obiectiv obligatoriu de 13 % a intensității gazelor cu efect de seră până în 2030, astfel cum se prevede la articolul 25, este un exemplu de sinergii exploatate în mod corespunzător. În acest mod, poate fi promovată coerența cu revizuirea ETS și, de asemenea, cu reglementările privind standardele de emisii de CO2. Cu toate acestea, în conformitate cu strategia Comisiei privind integrarea sistemului energetic (4), electrificarea sectorului transporturilor ar trebui să fie prioritară acolo unde este posibil din punct de vedere economic și tehnologic. În cele din urmă, prezenta propunere de revizuire precedă, de asemenea, revizuirea Directivei privind performanța energetică a clădirilor și trebuie să servească drept oportunitate de a da dovadă de un nivel ridicat de ambiție la prezentarea acțiunilor ulterioare pachetului „Pregătiți pentru 55”, programată pentru 14 decembrie 2021. |
| --- | --- |

3.6.

| (c) | Redresarea economică trebuie să permită dezvoltarea energiilor regenerabile |
| --- | --- |

(c)

Redresarea economică trebuie să permită dezvoltarea energiilor regenerabile

| 3.7. | În timp ce cererea de energie electrică aproape a revenit la nivelul de dinainte de criză, redresarea economică a condus la o creștere explozivă a producției bazate pe surse regenerabile de energie în detrimentul combustibililor fosili (5). Pentru a transforma acest lucru într-o tendință reală pentru viitor, trebuie stabilite condiții de concurență echitabile între sursele de producere a energiei. În primul rând, aceasta înseamnă încetarea cât mai rapidă a subvenționării combustibililor fosili; în 2018, aceste subvenții s-au ridicat la aproximativ 50 de miliarde EUR pentru întreaga Europă (6) (în sensul în care o parte „indirectă” a subvenției nu se reflectă în estimare). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Dacă va fi aprobat de Consiliu și de Parlament, regulamentul delegat privind taxonomia referitor la politicile climatice va direcționa investițiile către activități economice durabile în viitor, inclusiv către dezvoltarea surselor regenerabile de energie. Numai atunci când denaturările concurenței între sursele de energie vor fi eliminate, sursele regenerabile de energie vor putea concura liber pe piață. În acest context, CESE salută abordarea Comisiei, menită să asigure extinderea surselor regenerabile de energie. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații specifice referitoare la textul directivei

| (a) | Întrebarea dacă obiectivele propuse ar trebui sau nu să fie obligatorii |
| --- | --- |

(a)

Întrebarea dacă obiectivele propuse ar trebui sau nu să fie obligatorii

| 4.1. | CESE critică încă o dată (7) faptul că, spre deosebire de versiunea din 2009, directiva modificată nu prevede obiective naționale obligatorii. Deși UE și-a atins obiectivul de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile la 20 % până în 2020, unele state membre nu și-au putut îndeplini obiectivele, iar altele au reușit doar la limită (8) și numai datorită situației economice excepționale cauzate de criza sanitară, care a paralizat unele dintre economiile naționale. Acest exemplu ilustrează slăbiciunea cadrului de guvernanță actual, care prevede doar ca statele membre să fie „încurajate” să își îndeplinească obiectivele naționale. CESE solicită Consiliului de Miniștri, Parlamentului European și Comisiei Europene să redeschidă dezbaterea privind stabilirea unor obiective naționale obligatorii privind guvernanța adecvată în domeniul energiei și/sau, cel puțin, privind măsuri mai coercitive împotriva statelor membre deficitare, pentru a asigura îndeplinirea ambițiilor naționale. De fapt, în această privință, directiva se apropie cât de mult posibil de o activitate de voluntariat. Deși mai multe state membre și-au depășit previziunile pentru 2020, există riscul unei uniformizări la un nivel inferior, ceea ce ar face ca țările care au înregistrat cele mai mari progrese să fie descurajate de lipsa de voință a altor țări și de lipsa consecințelor pentru aceasta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În ceea ce privește noul obiectiv obligatoriu de 40 % energie din surse regenerabile până în 2030 (anterior: 32 %), acesta se referă la întregul consum de energie și nu doar la consumul de energie electrică. CESE salută faptul că Comisia a propus cel mai ambițios obiectiv din intervalul identificat în planul privind obiectivele climatice (38-40 %) pentru a îndeplini noul obiectiv de reducere cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030. Acest lucru demonstrează ambiția executivului UE de a accelera introducerea tehnologiilor ecologice, fapt pe care CESE îl salută. Însă această pondere mai mare a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al statelor membre va avea consecințe în ceea ce privește consumul de energie și de energie electrică (9), întrucât se preconizează că ponderea consumului de energie va scădea până în 2050. Este important să se actualizeze scenariile pentru 2050 în lumina noilor obiective, în special prin specificarea rolului care ar putea fi jucat de stocarea energiei electrice, care va trebui să fie dezvoltat mai rapid decât se preconizase, sau a rolului economiilor de energie, inclusiv a anumitor comportamente care au fost evidențiate de criza sanitară. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dar acest nou obiectiv se va dovedi foarte ambițios pentru unele state membre. Într-un moment în care, în multe state membre, decarbonizarea sectorului construcțiilor înregistrează întârzieri, CESE sprijină abordarea propusă de stimulare a eforturilor în anumite sectoare, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii. Este adevărat că este imperios necesar un obiectiv specific de 49 % pentru ponderea energiei din surse regenerabile în clădiri, astfel cum se prevede la noul articol 15a. CESE pune sub semnul întrebării caracterul neobligatoriu al unui astfel de obiectiv. Sectorul clădirilor va trebui să își reducă emisiile cu 60 % până în 2030 și să devină neutru din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până în 2040, pentru a îndeplini obiectivele stabilite în Pactul verde european. Având în vedere că multe state membre se pot confrunta cu dificultăți în atingerea acestui obiectiv, CESE subliniază importanța utilizării Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice începând cu 2025. Acest lucru ar trebui să permită accelerarea renovărilor atât ale clădirilor publice, cât și ale celor private și, astfel, să stopeze fenomenul tot mai accentuat al sărăciei energetice, care afectează peste 30 de milioane de europeni. Cu toate acestea, indiferent dacă finanțarea provine din viitorul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau, în sens mai general, din alte mecanisme de ajutor, trebuie pus în aplicare un mecanism de monitorizare pentru a se asigura că această finanțare este alocată în mod corespunzător pentru lupta împotriva schimbărilor climatice. Dacă aceste fonduri sunt incluse în bugetele naționale, va fi imposibil să se monitorizeze în mod eficace utilizarea resurselor alocate. Aceste fonduri vor trebui, de asemenea, să se concentreze nu numai asupra proiectelor la scară largă, ci și asupra celor mai mici, în cazul cărora câștigul monetar în termeni de MWh și emisii de CO2 este mai modest, dar în care impactul asupra cetățenilor europeni este la fel de mare sau chiar mai semnificativ. CESE solicită ca criteriile de alocare din diferitele state membre să fie armonizate cât mai mult posibil în raport cu cota care va fi alocată cetățenilor participanți, pentru a facilita o eventuală cooperare transfrontalieră. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE dorește să sublinieze că, în prezent, decarbonizarea sectorului industrial este mult prea lentă, deși acest sector a fost primul vizat de planurile climatice europene succesive. În practică, emisiile industriale sunt acoperite de schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Cu toate acestea, datorită existenței unui sistem de alocare cu titlu gratuit prea generos, peste 90 % din poluarea industrială este neutră din punctul de vedere al costurilor pentru întreprinderile implicate, ceea ce a dus la o scădere a emisiilor sectorului cu doar 1 % între 2012 și 2018. Prin urmare, CESE solicită un obiectiv obligatoriu de 1,1 %, care ar obliga industriile să crească de la an la an utilizarea surselor regenerabile de energie. Un obiectiv orientativ ar putea fi considerat un cec în alb pentru întreprinderile din sector, ceea ce ar împiedica realizarea obiectivelor climatice ale Europei. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE salută faptul că obiectivul de încorporare a energiilor regenerabile pentru încălzire și răcire trebuie să devină obligatoriu. Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că obiectivul inițial al directivei era de 1,3 %, în timp ce noul obiectiv ar fi de doar 1,1 %. Conform evaluării impactului care însoțește proiectul de revizuire, progresele realizate de aproape jumătate dintre statele membre nu au corespuns obiectivului inițial. Pentru a permite statelor membre să îndeplinească acest obiectiv, CESE sugerează ca o parte din veniturile alocate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să fie alocate prioritar pentru înlocuirea sistemelor de încălzire și răcire, dintre care majoritatea se bazează pe combustibili fosili. CESE consideră că scopul directivei ar trebui să fie acela de a crește sau cel puțin de a menține nivelul de ambiție stabilit în revizuirea anterioară și invită toate părțile interesate să analizeze cele mai bune modalități de a realiza acest lucru. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pentru a atinge neutralitatea climatică în 2050, decarbonizarea sistemului energetic trebuie realizată până în 2045. Un consum final brut de energie din surse regenerabile de 40 % în 2030 înseamnă că cea mai mare parte a procesului de decarbonizare va trebui să fie realizată pe o perioadă de 15 ani (între 2030 și 2045). Astfel, urgența climatică presupune mai mult pragmatism în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie, în sensul de a stabili ce se poate face efectiv în intervalul de timp disponibil. În primul rând, este important să ne concentrăm asupra obiectivelor care pot fi atinse în lumina dispozițiilor în vigoare în prezent. Deși directiva stabilește o strategie pe termen mediu și lung prin stabilirea unor obiective ambițioase, acest lucru nu ar trebui să aibă loc în detrimentul unei extinderi rapide a energiilor verzi, ci ar trebui să meargă mână în mână cu aceasta. Pe termen scurt, este la fel de relevant și esențial să se pună accentul pe utilizarea surselor regenerabile de energie mature și populare, cum ar fi panourile fotovoltaice. Pentru sectorul transporturilor, trebuie menționată o mai mare flexibilitate și o gamă mai largă de materii prime admisibile în ceea ce privește biocombustibilii. Numai pe termen mediu și lung investițiile realizate pe baza orientărilor stabilite în viitoarea directivă pot prelua și valorifica întregul lor potențial (hidrogen din surse regenerabile, turbine eoliene offshore etc.) și pot contribui la decarbonizarea economiei europene prin electrificarea utilizărilor. În caz contrar, există un risc major ca Europa să plătească un preț ridicat pentru relaxarea sa din ultimele două decenii. Pentru a evita acest lucru, UE trebuie să își clarifice strategia, care va trebui să depășească cu mult Directiva privind energia din surse regenerabile și să promoveze o abordare cuprinzătoare, care să facă uz de sinergiile create. |
| --- | --- |

4.6.

| (b) | Termoficare și transport |
| --- | --- |

(b)

Termoficare și transport

| 4.7. | Comunicările Comisiei Europene dedicate strategiei privind hidrogenul și strategiei de integrare a sistemelor energetice conțin câteva aspecte importante care ar trebui luate în considerare în cadrul acestei strategii globale. În avizele sale TEN/717 și TEN/718, CESE și-a exprimat sprijinul larg pentru comunicări, în ciuda unor critici referitoare la lipsa de coerență și claritate cu privire la anumite aspecte. Cu toate acestea, revizuirea propusă contribuie doar într-o anumită măsură la abordarea unora dintre aspectele importante care lipseau. Cercetarea, inovarea și punerea în aplicare ar trebui sprijinite și accelerate în acest sens. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Comisia propune consolidarea încălzirii centralizate. Această abordare este valabilă, deoarece rețelele de termoficare reprezintă o bună opțiune pentru utilizarea surplusului de energie din instalațiile fotovoltaice sau eoliene, care vor crește probabil ca număr. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Directiva propusă vizează îmbunătățirea accesului utilizatorilor de autovehicule electrice la punctele de încărcare, inclusiv la cele private. Acest lucru este logic într-un moment în care electrificarea rapidă a sectorului mobilității este una dintre cele mai promițătoare modalități de decarbonizare a sectorului transporturilor, ale cărui emisii continuă să crească. Normele concrete pentru furnizarea directă de energie electrică din surse regenerabile produsă la fața locului sau în apropierea punctului de încărcare ar putea fi un element important al unei strategii de descentralizare care consolidează structura regională și energia comunitară. Cu toate acestea, CESE subliniază necesitatea de a oferi soluții mature, la un cost rezonabil, pentru sectoarele de transport dificil de electrificat, în special biocombustibilii și, în viitor, hidrogenul. |
| --- | --- |

4.9.

| (c) | Promovarea și utilizarea energiei din surse regenerabile |
| --- | --- |

(c)

Promovarea și utilizarea energiei din surse regenerabile

| 4.10. | CESE salută introducerea mai multor inițiative privind hidrogenul din surse regenerabile, cum ar fi obiectivele secundare pentru industrie și transporturi. În plus, CESE consideră, de asemenea, că abordarea corectă constă în stabilirea unui obiectiv obligatoriu de 50 % pentru combustibilii regenerabili de origine nebiologică utilizați ca intermediari de sinteză sau ca vectori energetici și că trebuie să se acorde prioritate hidrogenului curat (10). Cu toate acestea, opțiunea oferită la articolul 7 de a importa combustibili regenerabili de origine nebiologică, care ar fi contabilizată ulterior ca o contribuție în cadrul statului membru, pare potențial problematică, iar această opțiune contabilă ar trebui plafonată. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | În ceea ce privește promovarea contractelor de achiziție de energie electrică (articolul 15), stabilirea de orientări împreună cu sprijinul financiar pentru întreprinderile mici și mijlocii ar trebui să încurajeze dezvoltarea unui astfel de sistem, care să asigure vizibilitatea pe termen lung a prețului de vânzare a energiei electrice ecologice. La un nivel mai general, această inițiativă ilustrează necesitatea de a consolida cooperarea și coordonarea între părțile interesate din sector pentru a oferi o viziune pe termen lung pentru actorii economici. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | O altă inițiativă salutată de CESE este obligația statelor membre de a lansa o fază de testare a cooperării transfrontaliere prin instituirea unui proiect-pilot în următorii trei ani. Cu toate acestea, CESE ar dori să se clarifice modalitățile de instituire a unei astfel de cooperări. În special, se întreabă care sunt procedurile administrative implicate într-o astfel de inițiativă și invită Comisia Europeană să asiste statele membre (prin traducerea documentelor referitoare la procedură etc.), pentru a se asigura că acestea pot respecta termenul stabilit. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE consideră că a sosit momentul să se ia în considerare relevanța unei autorități europene de reglementare în domeniul energiei electrice. Pentru a se pregăti în mod corespunzător pentru instituirea acestei funcții importante, este momentul să se lanseze o activitate de planificare a sistemelor conceptuale care să prevadă creșterea cererii de energie în funcție de zonă și de tip, precum și transformările de tip energetic. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | CESE sprijină, de asemenea, inițiativa de la articolul 9 alineatul (7a) de a introduce o amenajare comună a teritoriului pentru fiecare bazin maritim, între statele membre, pentru a facilita dezvoltarea capacității offshore. Această abordare ar permite maximizarea potențialului fiecărui bazin maritim, consolidând în cele din urmă obiectivul interconectării rețelelor electrice între țări. Înființarea unui ghișeu unic este, de asemenea, binevenită și trebuie să reprezinte o oportunitate de a învăța din cele mai bune practici puse în aplicare în diferitele state membre pentru a reduce timpul necesar finalizării unui proiect. Stabilirea unei capacități totale de producție per bazin până în 2030, 2040 și 2050 ar trebui, de asemenea, să permită o mai bună luare în considerare a potențialului de energie eoliană offshore al fiecărui stat membru și să încurajeze dezvoltarea acestuia. Din punct de vedere strict operațional, creșterea numărului de proiecte transfrontaliere privind energia din surse regenerabile, în special energia eoliană offshore, determină CESE să solicite Comisiei Europene să redeschidă discuțiile cu privire la un operator european de transport și de sistem, deoarece acesta ar fi nivelul cel mai adecvat pentru gestionarea în timp real a fluxurilor de energie electrică. Acesta este, în cele din urmă, cel mai legitim nivel de coordonare a mecanismelor de piață în ceea ce privește cererea și oferta, asigurând în același timp securitatea sistemului, care va fi supus unei presiuni din ce în ce mai mari odată cu pătrunderea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | CESE a subliniat în repetate rânduri necesitatea unor noi structuri de piață care să echilibreze producția și consumul de energie la nivel micro. Aceste structuri ar facilita integrarea în sistemul energetic a dispozitivelor de stocare mai mici. De exemplu, creșterea electromobilității ar trebui să profite de ponderea bateriilor pentru a permite încărcarea inteligentă și pentru a asigura capacitatea de stocare la nivel local. Cu toate acestea, propunerea de revizuire nu abordează această chestiune. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pachetul privind energia curată acordă o atenție deosebită autoconsumului și comunităților energetice. Aceste mecanisme sunt instrumente puternice pentru a asigura participarea cetățenilor și pentru a-i face conștienți de rolul lor de actori deplini în tranziția energetică, prin creșterea sentimentului lor de proprietate și prin consolidarea structurilor descentralizate care sunt benefice atât din punct de vedere economic, cât și social. După cum a subliniat Comisia Europeană în evaluarea planurilor energetice și climatice naționale, statele membre nu iau suficient în considerare potențialul „cetățeniei energetice”, încălcând astfel una dintre rațiunile de a fi ale celui de al 4-lea pachet privind energia. Există o nevoie urgentă de a clarifica normele aplicabile, în special pentru concepte precum partajarea energiei, contorizarea netă și vânzările de energie P2P, pentru a îndeplini obiectivele pachetului privind energia curată și ale uniunii energetice. CESE este dezamăgit de faptul că revizuirea propusă nu încearcă să îmbunătățească cadrul de reglementare cu privire la aceste aspecte. Acest lucru va fi cu atât mai important cu cât propunerea de revizuire a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu stabilește un prag mult mai scăzut pentru excepțiile de la obligația de a acorda ajutoare și pentru a determina nivelul ajutorului printr-o procedură competitivă. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | CESE sprijină, în principiu, propunerea Comisiei prin care se solicită statelor membre să ia în considerare „menținerea absorbanților de carbon și a ecosistemelor forestiere naționale”, precum și principiile „utilizării în cascadă a biomasei” și ale economiei circulare. Aceasta înseamnă acordarea de prioritate utilizării lemnului rezidual, cum ar fi ramurile mici, buturugile de copaci și alte produse secundare, precum și a produselor din lemn reciclat pentru bioenergie. Prin urmare, este logic să se reevalueze sprijinul pentru instalațiile de bioenergie din acest domeniu, ținând seama de faptul că reziduurile din fabricile de cherestea și din industria celulozei și hârtiei sunt surse de energie. În plus, astfel cum s-a subliniat în propunere, este rezonabil să se redirecționeze biocombustibilii către sectoarele de transport dificil de electrificat, cum ar fi transportul maritim, transportul pe distanțe lungi și modurile de transport aerian. În acest sens, ar trebui să se țină seama și de problemele legate de disponibilitate și costuri. Pentru a pune în aplicare această idee, articolul 25 ar trebui să facă diferența între biocombustibilii din biomasă și energia electrică din surse regenerabile, prin măsurarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. Astfel, în sectorul transporturilor se acordă prioritate energiei electrice din surse regenerabile și biocombustibililor bazați pe reziduuri. Acest lucru duce la o presiune mai mare pentru decarbonizarea sectorului transporturilor prin electrificare directă. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Calculele detaliate ale reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și criteriile de durabilitate prezentate în anexele la proiectul de directivă sunt parțial de natură foarte tehnică. În opinia CESE, ele merg clar în direcția cea bună; nici măcar Comitetul nu le-a putut evalua pe deplin în fiecare caz în parte. În ceea ce privește – de exemplu – biocombustibilii, ele vor conduce la o situație în care unele substanțe potențial utilizabile sau utilizate în prezent nu mai pot fi folosite, ceea ce poate reprezenta o problemă pentru anumite părți ale industriei. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | De asemenea, Comitetul ar dori să sublinieze că, în unele cazuri, va fi dificil să se demonstreze dacă toate criteriile sunt respectate efectiv. De exemplu, în cazul în care „se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide” [a se vedea COM(2021) 557, anexele 1 și 2]. Deși o astfel de cerință este justă, ea va fi dificil de satisfăcut în practică. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | CESE salută dorința exprimată în considerentul 10, de a îmbunătăți timpul necesar pentru desfășurarea procedurilor administrative care constituie un obstacol în calea utilizării energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, CESE se întreabă ce măsuri concrete intenționează să ia Comisia Europeană și cum își propune să meargă dincolo de o simplă încurajare, pentru a se asigura că întârzierile procedurale sunt reduse în mod eficace și eficient. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | CESE este de acord cu considerentul 12, care se referă la necesitatea de a avea un număr suficient de lucrători calificați pentru profesiile viitorului. CESE solicită Uniunii Europene să realizeze o estimare a forței de muncă necesare pentru punerea în aplicare a Pactului verde european și să investească cu prioritate în formarea destinată reciclării lucrătorilor ale căror locuri de muncă vor dispărea ca urmare a tranziției ecologice. Aceasta ar fi, de asemenea, o modalitate bună de a atrage tinerii către sectorul ecologic, datorită locurilor de muncă nou create și oportunităților de afaceri. |
| --- | --- |

4.21.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  International Energy Agency, Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.NET) („Zero emisii nete până în 2050: O foaie de parcurs pentru sectorul energetic global”), p. 3.

2

Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.NET)

(3)  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/revision-renewable-energies-directive (JO C 246, 28.7.2017, p. 55).

3

(4)  COM(2020) 299 final.

4

(5)  Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).

5

European Electricity Review: H1-2021

(6)  Comisia Europeană, Anexele la raportul din 2020 privind starea uniunii energetice în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice.

6

Anexele la raportul din 2020 privind starea uniunii energetice în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice

(7)  JO C 246, 28.7.2017, p. 55.

7

(8)  Eurostat, Statistici privind energia din surse regenerabile – Statistics Explained (europa.eu).

8

Statistici privind energia din surse regenerabile – Statistics Explained

(9)  6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).

9

(10)  JO C 123, 9.4.2021, p. 30.

10

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/134 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/134

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare)

[COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

(2022/C 152/22)

| Raportor: | doamna Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Alena MASTANTUONO

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliul Uniunii Europene, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 194 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 118/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliul Uniunii Europene, 20.9.2021

Temei juridic

Articolul 194 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

118/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică, întrucât ea abordează un domeniu de acțiune esențial pentru a realiza decarbonizarea deplină a economiei și a societății UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută caracterul obligatoriu al noului obiectiv al UE. CESE este conștient de faptul că obiectivele de eficiență din ce în ce mai ambițioase la nivelul UE – statele membre fiind obligate să reducă consumul de energie cu 9 % până în 2030 față de proiecțiile scenariului de referință pentru 2020 – sunt ambițioase și ridică provocări. Potrivit raportului intermediar din anul 2020 (1), doar 12 state membre și-au atins, mai mult sau mai puțin, obiectivele naționale orientative pentru 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pandemia de COVID-19 a subminat eforturile colective ale UE și va avea, fără îndoială, consecințe suplimentare în ceea ce privește atingerea unor obiective superioare. Pentru a atinge contribuțiile naționale orientative, toate statele membre vor trebui să depună eforturi sporite și ar trebui luate în considerare circumstanțele diferite ale fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În avizul privind Legea europeană a climei (2), CESE își reiterează poziția potrivit căreia scopul ar trebui să fie de a realiza cea mai mare reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la cele mai mici costuri socioeconomice. CESE recomandă combinarea instrumentelor compatibile cu o piață bine reglementată și cu măsuri de reglementare, atunci când este necesar, inclusiv a unor instrumente financiare sprijinite de cadrul financiar multianual și NextGenerationEU, pentru a contribui la un mediu energetic mai eficient. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută rolul de lider al sectorului public, inclusiv al autorităților locale și regionale, prevăzut în Propunerea de directivă reformată privind eficiența energetică, și evidențiază că pentru aceasta va fi nevoie să se asigure asistență financiară și tehnică suficientă, dar și personal instruit. Comitetul este de acord cu măsurile de renovare și de reducere a consumului de energie care urmează să fie adoptate de sectorul public și consideră că ele sprijină sectorul construcțiilor, în special IMM-urile, și reprezintă un stimulent pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a noilor tehnologii și pentru crearea de locuri de muncă în cadrul Strategiei privind „Valul de renovări ale clădirilor”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, CESE apreciază că se pune un accent mai mare pe informarea și capacitarea consumatorilor, de exemplu, în ceea ce privește cerințele contractuale sau utilizarea unui limbaj clar și inteligibil. Comitetul subliniază rolul important al societății civile în campaniile de informare asupra beneficiilor eficienței energetice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Creșterea prețurilor la energie a scos la iveală cât de repede și de grav pot fi afectate gospodăriile și întreprinderile. Importanța măsurilor de atenuare a acestor costuri a devenit evidentă mai devreme decât se preconizase. În acest sens, CESE sprijină stimulentele și instrumentele de punere în aplicare a Directivei privind eficiența energetică pentru a ajuta consumatorii vulnerabili și gospodăriile și subliniază că obiectivele ambițioase privind încălzirea/răcirea centralizată pot înrăutăți condițiile pentru locuințele sociale. Prin urmare, Comitetul salută propunerea de creare a Fondului social pentru climă și solicită respectarea principiului „tranziției juste”, astfel încât să se țină seama de diferitele situații din statele membre. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE înțelege scopul și beneficiile principiului „eficiența energetică pe primul loc”. Totuși, aceasta nu este întotdeauna o soluție eficace din punctul de vedere al costurilor. În unele cazuri, poate fi mai eficient să nu se economisească energie, ci, mai degrabă, să se producă energie din surse sigure și sustenabile, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită instituțiilor europene să asigure sinergii între inițiativele din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”. În cazul unor modificări substanțiale aduse pachetului, CESE invită instituțiile UE să elaboreze o evaluare a impactului. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context și fapte

| 2.1. | Eficiența energetică este un domeniu-cheie de acțiune în direcția către decarbonizarea completă a economiei Uniunii. Propunerea de directivă reformată privind eficiența energetică este o componentă importantă a pachetului „Pregătiți pentru 55”, care pune în aplicare principiile Pactului verde european și deschide drumul către atingerea noilor obiective ale Uniunii de a reduce emisiile de GES cu cel puțin 55 % până în 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea face parte din această politică mai amplă și ar trebui să fie pe deplin conformă cu alte inițiative ale pachetului „Pregătiți pentru 55” (precum modificări ale sistemului EU ETS; ajustarea mecanismului financiar pentru a sprijini punerea în aplicare a pachetului; Regulamentul privind partajarea eforturilor; Directiva privind energia din surse regenerabile; standarde mai stricte în materie de emisii pentru autovehicule; și Directiva revizuită privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi), pentru a asigura dezvoltarea sustenabilă dorită a UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Principalul scop al propunerii este să reducă consumul total de energie și emisiile. Obiectivele fundamentale ale acesteia sunt următoarele: valorificarea potențialului neexploatat de economii de energie la nivelul întregii economii, reflectarea obiectivelor sporite privind eficiența energetică ale Planului privind obiectivul climatic și stabilirea de măsuri pentru statele membre care să fie compatibile cu obiectivul climatic mai ambițios pentru 2030, de a reduce emisiile cu 55 %. Aceste măsuri trebuie să țină cont în mod corespunzător de factorii societali și de sustenabilitate, contribuind la un consum de energie accesibil ca preț și incluziv, astfel cum este prevăzut în Angajamentul social comun de la Porto și cu respectarea deplină a principiului „tranziției juste”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | La bază stă principiul călăuzitor „eficiența energetică pe primul loc”, care ar trebui luat în considerare la nivelul tuturor sectoarelor, depășind limitele sistemului energetic și incluzând sectorul financiar. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Directiva reformată propune stabilirea unui obiectiv anual obligatoriu mai ambițios pentru reducerea consumului de energie la nivelul UE. De asemenea, ea își propune să orienteze stabilirea de contribuții naționale, care aproape că vor dubla obligațiile anuale privind economiile de energie ale statelor membre. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În calitate de catalizator și pentru a da un exemplu altor sectoare, sectorul public va trebui să renoveze 3 % din parcul său imobiliar în fiecare an pentru a accelera valul de renovări ale clădirilor și pentru a integra eficiența energetică în achizițiile publice de bunuri, servicii, lucrări și clădiri. Ambele inițiative pot crea noi locuri de muncă sustenabile și pot reduce cheltuielile publice cu consumul de energie și costurile. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută Propunerea de directivă reformată privind eficiența energetică, întrucât aceasta abordează un domeniu de acțiune esențial pentru a realiza decarbonizarea deplină a economiei și a societății UE. În general, atingerea obiectivelor Acordului de la Paris necesită remodelarea tuturor politicilor în domeniul climei și al energiei. Consolidarea cadrului de politică privind eficiența energetică printr-o combinație specifică de măsuri de politică va contribui la mobilizarea investițiilor necesare pentru tranziție. Prin urmare, CESE consideră că revizuirea directivei, care include obiectivul global de eficiență energetică pentru UE, ar trebui să transmită semnalul potrivit pentru această reformă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE apreciază realizările Directivei privind eficiența energetică. Totodată, CESE este conștient de deficiențele pe care le prezintă eforturile colective ale UE de a reduce consumul de energie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemia de COVID-19 a subminat eforturile colective ale UE și va avea, fără îndoială, consecințe suplimentare în ceea ce privește atingerea unor obiective superioare. Pentru atingerea contribuțiilor naționale orientative, toate statele membre vor fi nevoite să depună eforturi sporite. CESE recomandă să se combine instrumente compatibile cu o piață bine reglementată, cum ar fi impozitele, accizele și drepturile limitate, dar tranzacționabile, cum ar fi ETS, precum și măsuri de reglementare, atunci când este necesar. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE își reiterează observația formulată în avizul său privind Legea europeană a climei (3), potrivit căreia scopul ar trebui să fie de a realiza cea mai mare reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la cele mai mici costuri socioeconomice. Trebuie asigurat echilibrul corespunzător, pentru a atinge obiectivele UE cu costuri totale minime. De obicei, eficiența în materie de costuri a măsurilor de economisire a energiei scade pe măsură ce crește volumul de energie economisită: măsurile inițiale sunt ușor de aplicat, însă măsurile suplimentare sunt mai costisitoare și generează rezultate inferioare. Propunerea ar trebui să asigure un echilibru și să garanteze că costurile excesive nu sunt transferate asupra consumatorilor de energie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE sprijină stimulentele și instrumentele de punere în aplicare a Directivei privind eficiența energetică, cu scopul de a atenua impactul social al propunerii și de a ajuta consumatorii vulnerabili și gospodăriile afectate în mod deosebit de COVID-19. Prin urmare, Comitetul salută în special propunerea de creare a unui Fond social pentru climă, care ar trebui să ofere resurse financiare suplimentare pentru a evita creșterea sărăciei energetice, și solicită respectarea principiului „tranziției juste”, astfel încât să se țină seama de diferitele situații din statele membre. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE solicită instituțiilor europene să asigure sinergii între inițiativele din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”. În cazul unor modificări substanțiale aduse pachetului, CESE invită instituțiile UE să elaboreze o evaluare a impactului. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE salută rolul de lider prevăzut în directivă pentru sectorul public, care ar trebui să depună eforturi pentru a reduce consumul de energie în sectorul serviciilor și al clădirilor. CESE înțelege provocarea de a realiza progrese în toate sectoarele relevante, îndeosebi în sectorul transporturilor, al clădirilor publice, al TIC, al planificării spațiale și al gestionării apelor și a deșeurilor. CESE constată cu bucurie că articolul 6 din directivă extinde sfera de aplicare a obligației în materie de renovare astfel încât să includă toate organismele publice, de la toate nivelurile administrației și în toate aspectele activităților acestora. CESE subliniază că acest lucru va necesita asistență financiară și tehnică suficientă, precum și personal instruit. Prin urmare, în conformitate cu avizul său privind redefinirea cadrului bugetar al UE (4), CESE recomandă aplicarea „regulii de aur” pentru investițiile publice, cu scopul de a proteja productivitatea și baza socială și ecologică pentru bunăstarea generațiilor viitoare. CESE încurajează autoritățile locale și regionale să colaboreze cu administrația centrală și cu toate componentele sectorului construcțiilor pentru a realiza sinergii și a elimina obstacolele inutile din calea punerii în aplicare a obiectivelor în materie de renovare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE aprobă măsurile pe care urmează să le adopte sectorul public în vederea sprijinirii sectorului construcțiilor, în special a IMM-urilor, și în vederea dezvoltării și a implementării de noi tehnologii în cadrul Strategiei privind valul de renovări ale clădirilor. Achizițiile publice ar trebui să aplice criterii precum rentabilitatea și fezabilitatea economică, precum și criterii calitative și sociale; aceste criterii ar trebui să se aplice și altor domenii, pentru a asigura condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE salută caracterul obligatoriu al noului obiectiv al UE și, prin urmare, recomandă ca obiectivele naționale orientative să ia în considerare diferitele puncte de plecare, circumstanțele naționale specifice și potențialul de reducere a emisiilor, inclusiv cele ale statelor membre insulare și ale insulelor, precum și eforturile depuse în conformitate cu concluziile Consiliului din decembrie 2020 (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE subliniază legătura strânsă dintre motivația de a realiza eficiența energetică și misiunea și obiectivele instrumentului NextGenerationEU, în special ale Mecanismului de redresare și reziliență. CESE solicită ca un procent substanțial din cota de 37 % din Mecanismul de redresare și reziliență care este rezervată pentru proiecte verzi să fie alocat proiectelor de eficiență energetică, în conformitate cu cererea reală și cu nevoile din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE înțelege scopul și beneficiile principiului „eficiența energetică pe primul loc”. Totuși, aceasta nu este întotdeauna o soluție eficace din punctul de vedere al costurilor, iar acest principiu nu ar trebui să constituie o dogmă. În unele cazuri, poate fi mai eficient să nu se economisească energie, ci, mai degrabă, să se producă energie din surse sigure și sustenabile, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE ar recomanda să fie luate în considerare diferențele naționale atunci când sunt adaptate procentele de la articolul 8 din Directiva privind eficiența energetică: nu ar trebui să existe o rată fixă pentru toate statele membre, ci mai degrabă o rată diferențiată, adaptată la circumstanțele fiecărei țări. Dacă formula pentru calcularea contribuțiilor statelor membre la obiectivele privind eficiența energetică trebuie să se bazeze parțial pe intensitatea energetică a PIB-ului, ea ar trebui ajustată astfel încât să reflecte cota industriei în PIB, pentru ca țările mai industrializate să nu fie dezavantajate. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută obligativitatea statelor membre de a raporta în ce privește instrumentele privind eficiența energetică, inclusiv performanța acestora. În același timp, CESE, împreună cu organizațiile societății civile active în statele membre, inclusiv cu partenerii sociali, este gata să joace un rol de sprijin în instituirea unor mecanisme de asistență la nivel național, regional și local. CESE subliniază că este important ca toate părțile interesate (producători, furnizori, responsabili de unități, utilizatori și consumatori) să fie informate corespunzător cu privire la cerințele suplimentare, pentru a crește eficiența energetică și contractarea performanței energetice. Acesta speră că Comisia Europeană își va asuma un rol activ, de lider în acest sens și reiterează importanța societății civile, care este dornică să contribuie la campaniile de conștientizare și de informare și să promoveze programe de formare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE își exprimă satisfacția că Comisia nu a inclus obligații în ceea ce privește auditurile, întrucât acest lucru ar impune condiții asupra planurilor de investiții ale întreprinderilor. Întreprinderile sunt întotdeauna dispuse să își îmbunătățească eficiența energetică, iar sistemele de gestionare a energiei s-au dovedit a fi o alternativă eficace la audituri din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE apreciază, de asemenea, că se pune un accent mai mare pe informarea și responsabilizarea consumatorilor în ceea ce privește cerințele contractuale și utilizarea unui limbaj clar și inteligibil. El subliniază rolul important al autorităților de reglementare în acest domeniu, în special pe piețele cu un număr limitat de operatori economici. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În opinia CESE, este esențial ca toți profesioniștii care contribuie la noua abordare a politicii privind eficiența energetică să beneficieze de formare adecvată, astfel încât să aibă competențele și calificările necesare, recunoscând în același timp lipsa de lucrători calificați în acest sector. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | La fel ca în avizul său privind un val de renovări ale clădirilor pentru Europa, CESE subliniază că izolarea pereților cu goluri și a podelelor este cea mai eficientă măsură de reducere a emisiilor de CO2, precum și cea mai simplă și mai puțin costisitoare. Dar chiar și aceste măsuri relativ ieftine sunt prea scumpe pentru mulți proprietari de locuințe, deși generează costuri mai scăzute ale energiei. Prin urmare, CESE pledează pentru introducerea de către guvernele naționale a unui sistem de subvenții pentru aceste măsuri, deoarece au și potențialul de a crea locuri de muncă. Un studiu Renovate Europe arată că, pentru fiecare milion de euro investit în renovarea energetică a clădirilor, sunt create în medie 18 locuri de muncă în UE (6). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Deși CESE este de părere că un plafon asupra consumului de energie este un indicator foarte util în ceea ce privește aspecte precum consumul casnic, are dubii dacă doar un astfel de indicator este adecvat pentru sectorul industrial. Tehnologiile inovatoare pentru decarbonizare sunt deseori mai energointensive decât soluțiile alternative convenționale (dar mai poluante). Astfel, plafonarea consumului la nivelul industriei ar putea împiedica acest sector să își decarbonizeze procesele, compromițând totodată producția industrială. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE subliniază că obiectivele ambițioase privind încălzirea/răcirea centralizată pot contribui la creșterea sărăciei energetice, deoarece numeroase gospodării cu venituri mici trăiesc în locuințe sociale, care tind să fie gestionate la nivel central. Modificările aduse Directivei privind eficiența energetică nu trebuie să fie retroactive, iar modificarea definiției încălzirii/răcirii centrale eficiente (la articolul 24 nu ar trebui să se aplice în cazul sistemelor care funcționează deja, ci numai în cazul celor noi sau renovate. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 564 final.

1

(2)  JO C 364, 28.10.2020, p. 143.

2

(3)  JO C 364, 28.10.2020, p. 143.

3

(4)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă”, adoptat la 20.10.2021 (JO C 105, 4.3.2022. p. 11).

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/ro/pdf

5

(6)  https://www.renovate-europe.eu/wp-content/uploads/2020/06/BPIE-Research-Layout_FINALPDF_08.06.pdf

6

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/138 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/138

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului

[COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)]

și

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de implementare strategic pentru conturarea unui set de acțiuni suplimentare de sprijinire a instalării rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi

[COM(2021) 560 final]

(2022/C 152/23)

| Raportor: | John COMER |
| --- | --- |

Raportor:

John COMER

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 30.7.2021
  Parlamentul European, 13.9.2021
  Comisia Europeană, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 90, 91, 170, 171 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 9.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 137/4/9 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 30.7.2021

Parlamentul European, 13.9.2021

Comisia Europeană, 13.9.2021

Temei juridic

Articolele 90, 91, 170, 171 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

9.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

137/4/9

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament privind instalarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vehiculele electrice pe bază de baterii (BEV) par să devină opțiunea preferată pentru transportul cu autovehicule pentru cei mai mulți producători. Deficitul de litiu (probabil, pe termen scurt) și creșterea prețului acestuia ridică o problemă în ceea ce privește implementarea rapidă a BEV, la fel ca și inițierea cu mare întârziere a cercetării și dezvoltării unor sisteme de stocare mai eficiente. Cu toate acestea, posibilitatea de a continua cercetarea și dezvoltarea tehnologică poate contribui la atenuarea acestor probleme actuale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Există rezerve importante de litiu la nivel mondial. Chile deține cele mai mari rezerve cunoscute de litiu, urmată de Australia și China. Este necesar să se investească în noi mine, pentru a atenua situația actuală dificilă a ofertei. Există probleme de mediu legate de minerit, în special necesarul ridicat de apă și posibila poluare cu substanțe chimice toxice; în plus, el este adesea asociat cu probleme sociale grave. CESE este profund îngrijorat de aceste aspecte ale comerțului internațional. Acordurile comerciale internaționale și lanțurile valorice internaționale trebuie să respecte cerințele privind dezvoltarea ecologică și durabilă; trebuie stabilite norme obligatorii privind diligența pentru întreprinderi (1). În UE, este posibil să fie extras litiu în Portugalia, dacă problemele de mediu vor fi soluționate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Implementarea la scară largă a unei infrastructuri pentru combustibili alternativi la nivelul întregii UE este esențială, iar investitorii trebuie investiți cu încredere în ceea ce privește crearea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Autoritățile publice trebuie să asigure punerea la dispoziție a combustibililor alternativi și a stațiilor de încărcare, acolo unde este nevoie, în special în zonele în care astfel de facilități nu sunt viabile din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază rolul semnificativ al surselor regenerabile de energie, inclusiv al biocombustibililor, ca soluție disponibilă imediat și la prețuri rezonabile, în special pentru vehiculele grele și transportul rutier de marfă pe distanțe lungi. Trebuie să se acorde atenție amprentei de gaze cu efect de seră a tuturor combustibililor alternativi și din surse regenerabile. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Modernizarea rețelelor de energie electrică trebuie să constituie o prioritate imediată pentru a facilita stațiile de încărcare rapidă și, de asemenea, producția de hidrogen și de alți combustibili alternativi. În plus, este necesară instalarea de contoare inteligente bidirecționale pentru a permite circulația energiei electrice în ambele sensuri. Cerințele de amenajare a teritoriului și de reglementare trebuie revizuite pentru a evita întârzieri în modernizarea rețelei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Decarbonizarea transportului este legată în mod esențial de creșterea rapidă a generării de energie electrică verde; din punctul de vedere al politicii climatice, electromobilitatea are sens numai dacă utilizează energie electrică ecologică, motiv pentru care rămân esențiale investițiile sporite în energia electrică verde. Comisia trebuie să contribuie mult mai mult la dezvoltarea unor modele de prosumatori, integrându-le în abordarea sa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Este necesar ca investițiile publice masive în C&D în activitățile științifice și tehnologice să fie sprijinite pentru a îmbunătăți bateriile, mai ales în ceea ce privește dimensiunea, capacitatea și durata serviciului. Dacă cercetarea poate conduce la reducerea cantității de litiu din bateriile pentru vehicule, acest lucru ne-ar reduce, în consecință, dependența de precaritatea aprovizionărilor globale care provin din afara UE. Această posibilitate ar îmbunătăți capacitatea UE în ceea ce privește adoptarea rapidă a energiei din surse regenerabile pentru transport, conducând la o mobilitate sustenabilă. De asemenea, există o nevoie urgentă de cercetare și dezvoltare, inclusiv în plan tehnologic, astfel încât să fie evaluați și promovați toți posibilii combustibili alternativi și trebuie luate în considerare toate modurile de transport. Dependența de un singur sistem nu ar fi o alegere înțeleaptă. Ar trebui explorat mai ales potențialul hidrogenului ecologic. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Cea mai mare parte a consumatorilor vor fi convinși să achiziționeze BEV numai atunci când vor fi convinși că există o infrastructură de încărcare adecvată. Chiar și consumatorii care întreprind rareori călătorii lungi cu autovehiculul trebuie asigurați că pot călători pe o distanță lungă cu un BEV în cazul în care ar fi nevoiți să facă acest lucru. Din acest motiv, prezentul regulament este atât de important și trebuie pus în aplicare pe deplin la nivelul întregii UE. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază importanța vitală a unei infrastructuri complet interoperabile din toate punctele de vedere în întreaga UE. Nu pot exista situații în care conducătorii auto să fie nevoiți să-și echipeze autoturismele cu diferite adaptatoare pentru a utiliza infrastructura pentru combustibili alternativi în diverse state membre. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Opțiunea codului QR (cod de răspuns rapid) pentru plăți ad-hoc nu constituie un sistem de plată utilizat pe scară largă în UE, în pofida declarației Comisiei de la articolul 5 alineatul (2). CESE estimează că utilizarea acestei opțiuni va conduce la probleme de accesibilitate pentru multe grupuri de utilizatori. CESE se opune situației în care utilizarea codului QR reprezintă unica modalitate de efectuare a unei plăți în mod ad-hoc. Trebuie puse la dispoziție, pentru toate plățile ad-hoc, cititoare de carduri de plată. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Directiva privind energia din surse regenerabile prevede calcule clare pentru a determina nivelul de emisii de GES legate de diverșii combustibili alternativi. Totuși, ele sunt puțin relevante pentru deciziile de cumpărare ale cetățenilor, deoarece aceste valori sunt puțin cunoscute și nu sunt comunicate de producătorii sau vânzătorii de automobile. Această situație trebuie remediată. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE regretă că, practic, nu a existat nicio dezbatere strategică cu privire la contribuția pe care cetățenii, cooperativele, dar și sindicatele și angajatorii ar putea să o aducă în acest sens, deși unul dintre obiectivele uniunii energetice este de a-i plasa pe cetățeni – și, deci, soluțiile descentralizate – în centrul atenției, și în ciuda faptului că devine evident că o mare parte a proceselor de încărcare au loc la domiciliu sau la locul de muncă. Prin urmare, CESE consideră că este necesară o nouă strategie, mai bine aliniată la obiectivul unei uniuni energetice europene axate pe cetățeni, pentru a încuraja o mai mare implicare a acestora, a cooperativelor, a sindicatelor și a angajatorilor în ceea ce privește cooperarea pentru a accelera decarbonizarea transporturilor. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sinteza propunerii Comisiei

| 2.1. | Bunăstarea economică și socială a cetățenilor UE depinde de un sistem de mobilitate eficient și eficace în întreaga UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transportul este responsabil pentru aproape 25 % din emisiile de gaze cu efect de seră (GES) ale UE și are un impact important inclusiv asupra calității aerului din centrele urbane. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În decembrie 2019, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „Pactul verde european” care solicită reducerea cu 90 % a emisiilor de GES provenite din transport până în 2050, și totodată depunerea de eforturi și pentru atingerea obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării. În septembrie 2020, Comisia și-a adoptat propunerea privind Legea europeană a climei cu scopul de a reduce emisiile nete de GES cu cel puțin 55 % până în 2030 – pachetul „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În decembrie 2020, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă”. Strategia stabilește fundamentele pentru transformarea transportului UE cu scopul de a asigura un viitor inteligent și sustenabil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prezenta propunere creează un nou regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și va abroga Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Directiva 2014/94/UE a intrat în vigoare în 2014. Directiva privind infrastructura pentru combustibili alternativi reprezintă un cadru comun de măsuri pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi vizând facilitarea reducerii emisiilor de GES provenite din transport. Aceasta stabilește cerințe minime pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cu stații de reîncărcare pentru vehiculele electrice și puncte de realimentare cu gaz natural (GNL și GNC) și cu hidrogen, care urmează să fie puse în aplicare prin intermediul unor cadre naționale de politică fără caracter obligatoriu. Scopul acestei strategii este de a permite circulația transfrontalieră a tuturor modurilor de transport în rețelele TEN-T. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Într-un raport recent privind aplicarea acestei directive, Comisia a remarcat unele progrese în ceea ce privește punerea în aplicare, dar a concluzionat că nu există o rețea cuprinzătoare și completă de infrastructuri pentru combustibili alternativi la nivelul UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Comisia a efectuat o evaluare ex post a prezentei directive. Evaluarea a constatat că directiva nu este bine adaptată pentru a contribui la obiectivul climatic ambițios pentru 2030. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Prezenta propunere de regulament face parte din setul global de politici interconectate din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”, care va stabili măsurile necesare la nivelul tuturor sectoarelor pentru a atinge obiectivul climatic pentru 2030. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Obiectivele specifice ale propunerii de regulament sunt: |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | asigurarea unei infrastructuri minime pentru combustibili alternativi pentru a adopta vehicule cu combustibili alternativi în toate modurile de transport și în toate statele membre; |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | asigurarea interoperabilității depline a infrastructurii; |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | asigurarea informării complete a utilizatorilor, precum și a tuturor opțiuni de plată posibile. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.11. | Comisia consideră că numai un cadru legislativ european comun poate atinge aceste obiectivele de decarbonizare a sectorului transporturilor în toate modurile de transport și în toate statele membre în mod armonios și coerent. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În urma unui raport amplu de evaluare a impactului, Comisia a decis să accepte opțiunea de politică 2. Această opțiune a propus obiective obligatorii bazate pe parcul de vehicule pentru punctele de reîncărcare cu energie electrică destinate vehiculelor ușoare și stabilirea de obiective bazate pe distanță pentru toate vehiculele rutiere pentru rețeaua TEN-T, inclusiv pentru nodurile urbane în cazul infrastructurii destinate vehiculelor grele. Sunt prevăzute, de asemenea, dispoziții detaliate pentru porturi și aeroporturi privind rețeaua TEN-T, dar nu sunt stabilite obiective obligatorii. Această opțiune asigură o mai mare armonizare a opțiunilor de plată, a standardelor fizice și de comunicare și a drepturilor consumatorilor. Aceasta ar consolida transparența prețurilor și informațiile destinate utilizatorilor și ar include semnalizarea stațiilor de reîncărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Un regulament a fost considerat cea mai bună opțiune pentru atingerea obiectivelor dorite la nivelul tuturor statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Statele membre vor trebui să adopte un cadru național de politică revizuit pentru a dezvolta o piață pentru combustibilii alternative în sectorul transporturilor și pentru a instala infrastructura relevantă în acord cu dispozițiile consolidate și cu obiectivele obligatorii. Aceasta include și dispoziții privind formularea unei strategii privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în alte moduri de transport acolo unde nu există cerințe obligatorii. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Statele membre vor raporta Comisiei în mod regulat. Comisia va monitoriza progresele înregistrate de fiecare stat membru și va elabora rapoarte referitoare la acestea. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Regulamentul conține dispoziții pentru statele membre vizând asigurarea unei infrastructuri de alimentare cu energie electrică de la mal pentru anumite nave maritime în porturile maritime și pentru navele de navigație interioară, cu anumite excepții specifice. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Există dispoziții minime privind alimentarea cu energie electrică a tuturor aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală și globală TEN-T. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Articolul 3 stabilește obiective pentru infrastructura de reîncărcare cu energie electrică destinată vehiculelor ușoare. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Articolul 4 stabilește obiective pentru infrastructura de reîncărcare cu energie electrică destinată vehiculelor grele. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Obiectivele pentru infrastructura de realimentare cu hidrogen sunt descrise la articolul 6. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Există obiective care vizează ca un număr adecvat de stații de alimentare cu GNL să fie accesibile publicului de-a lungul rețelei centrale TEN-T începând din ianuarie 2025 în zonele în care există cerere. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Obiectivele privind energia electrică de la mal în porturile maritime și în porturile interioare sunt stabilite la articolele 9 și 10. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Obiectivele privind aprovizionarea cu GNL în porturile maritime sunt descrise la articolul 11. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Obiectivele privind alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare sunt descrise la articolul 12. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | La articolul 5 alineatul (2) litera (a) din propunere, Comisia propune ca stațiile de încărcare de mică putere să fie echipate cu un instrument de plată „utilizat pe scară largă în UE”, astfel încât consumatorii să poată plăti ad-hoc. Acest instrument de plată poate fi (1) un cititor de carduri de plată, (2) un cititor de carduri contactless sau (3) un cod QR (cod de răspuns rapid) care să permită operațiunea de plată. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Într-o comunicare a Comisiei [COM(2021) 560 final], Comisia conturează un plan strategic de implementare de acțiuni suplimentare pentru a sprijini instalarea rapidă a infrastructurii pentru combustibili alternativi. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Mecanismul pentru interconectarea Europei 2021-2027 (MIE II) va aborda problema schimbărilor climatice. În acest scop, MIE II va crea un mecanism pentru combustibili alternativi pentru a finanța infrastructura pentru combustibili alternativi prin combinarea granturilor acordate în cadrul MIE cu finanțarea din partea instituțiilor de finanțare pentru a obține un impact mai mare al investiției. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune sunt puse la dispoziție pentru a sprijini investițiile în cercetarea, inovarea și implementarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, în special în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Comisia afirmă că în prezent este necesară o cooperare transfrontalieră și transsectorială eficace și eficientă între toate părțile interesate din sectorul public și din sectorul privat cu privire la dezvoltarea unei infrastructuri deschise, transparente și interoperabile cu servicii de infrastructură neîntrerupte. |
| --- | --- |

2.29.

3.   Observații generale

| 3.1. | Sectorul transporturilor este responsabil pentru 22,3 % din totalul emisiilor de GES din UE, transportul rutier reprezentând 21 % din emisiile de GES. Autoturismele reprezintă 12,8 % din emisiile de GES din UE, camionetele 2,5 %, iar vehiculele grele de transport marfă și autobuzele 5,6 % (sursa: Agenția Europeană de Mediu 2017, cu excepția emisiilor internaționale și maritime). Emisiile provenite din sectorul transporturilor au crescut de la 14,8 % în 1990 la 24,6 % în 2018, conform unui raport al Comisiei Europene din 2018. Decarbonizarea rapidă a sectorului transporturilor este esențială pentru a atinge obiectivele stabilite în Pactul verde al UE. CESE apreciază prezentul regulament ca fiind un pas important înainte în direcția decarbonizării transportului. Este esențial să se mențină calitatea tuturor serviciilor de transport, pe tot parcursul procesului de decarbonizare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE regretă că, practic, nu a existat nicio dezbatere strategică cu privire la contribuția pe care cetățenii, cooperativele, dar și sindicatele și angajatorii ar putea să o aducă în acest sens, deși unul dintre obiectivele uniunii energetice este de a-i plasa pe cetățeni – și, deci, soluțiile descentralizate – în centrul atenției, și în ciuda faptului că devine evident că o mare parte a proceselor de încărcare au loc la domiciliu sau la locul de muncă. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să inițieze o astfel de dezbatere strategică. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Implementarea pe scară largă a vehiculelor electrice presupune, în timp, o creștere a generării de energie electrică și modernizarea rețelei pentru a adopta reîncărcarea rapidă, în special pentru camioanele electrice cu baterie (BET). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Regulamentul menționează nevoia unor sisteme de contorizare inteligente bidirecționale pentru a permite circulația energiei electrice în ambele sensuri: de la rețea la vehicul și de la vehicul la rețea. Acest lucru ar trebui extins foarte mult pentru a acoperi deficitul de alimentare în perioadele de vârf ale cererii de energie electrică. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Trebuie instituite mai multe sisteme de energie electrică pentru a facilita următoarele: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Vehiculele se conectează și nu încep reîncărcarea înainte de primirea semnalului de la rețea; încărcarea ar trebui să aibă loc, pe cât posibil, în afara perioadelor de consum maxim, eventual la un tarif mai mic. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tehnologia „de la vehicul la rețea”, cunoscută sub denumirea de V2G, ar permite vehiculelor să fie încărcate în perioadele de exces de energie din sursele regenerabile, urmând ca, în perioadele de vârf ale cererii, vehiculul electric să returneze în rețea o parte din această energie stocată. Pe măsură ce cererea scade, vehiculul electric ar fi reîncărcat. Acest lucru ar fi potrivit mai ales pentru autobuzele școlare și pentru alte vehicule care staționează pe perioade îndelungate. Acest lucru ar trebui să fie avantajos din punct de vedere financiar pentru cei care furnizează energie electrică în rețea. Din acest motiv, soluțiile locale care implică populația de la nivelul respectiv ar trebui luate în considerare și facilitate într-o măsură mult mai mare. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | CESE salută obiectivele stabilite pentru implementarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi. Aceasta va oferi încredere atât investitorilor în combustibili alternativi, cât și potențialilor cumpărători de vehicule cu emisii zero sau cu emisii scăzute. Combustibilii alternativi și sursele regenerabile de energie, inclusiv biocombustibilii durabili, sunt de o importanță capitală pentru vehiculele grele, în special în cazul transportului rutier de marfă pe distanțe lungi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Politicile trebuie să asigure că nu se formează cozi lungi la punctele de reîncărcare și că se evită instalarea unor puncte de reîncărcare lente, astfel încât consumatorii să aibă încredere în sistemul de reîncărcare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În Pactul verde, Comisia a remarcat că ar fi necesar un număr de un milion de stații publice de reîncărcare și de realimentare în UE până în 2025, Comisia având un obiectiv de 30 de milioane de vehicule cu emisii zero până în 2030. Acestea sunt obiective foarte ambițioase; ele presupun o mare determinare din partea administrațiilor statelor membre și a Comisiei și adeziunea publicului pentru a fi realizate. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Va fi necesară eliminarea diverselor bariere care întârzie realizarea acestor obiective: |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | eliminarea oricărei cerințe de planificare disproporționate, date fiind dimensiunea și amploarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare necesare; |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | asigurarea faptului că legislația privind amenajarea teritoriului permite producția de hidrogen la fața locului; |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | reducerea timpilor de execuție a conexiunilor la rețeaua de energie electrică; |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | pregătirea unor planuri accelerate pentru modernizarea rețelei de energie electrică. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.10. | Decarbonizarea transporturilor aeriene și maritime necesită mai multă ambiție și un efort mai hotărât de a consolida în continuare componenta de cercetare-dezvoltare în sectoare, pe lângă furnizarea celor mai adecvați combustibili alternativi. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Litiul reprezintă un pământ rar esențial și o materie primă critică pentru bateriile reîncărcabile moderne. Cercetarea de piață Benchmark Mineral Intelligence (BMI) estimează un deficit acut de litiu începând cu 2022, potrivit Reuters. Acest lucru ar putea conduce la o încetinire a producției de vehicule electrice. Lukasz Bednarski, în cartea sa intitulată Lithium (publicată de editura Hurst), afirmă că litiul va fi pentru economiile industriale ale secolului 21 tot atât de esențial pe cât a fost petrolul în secolul 20. Prin urmare, va fi necesar să se exploreze și să se promoveze alți combustibili cu emisii scăzute și fără emisii, oferind astfel opțiuni consumatorilor și facilitând reducerea cât mai rapidă posibil a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trebuie explorate și promovate vehiculele pe bază de e-combustibili și de hidrogen, pentru a descoperi potențialul lor de a reduce cât mai rapid posibil emisiile de gaze cu efect de seră generate de transporturi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Motoarele cu ardere internă vor mai fi utilizate încă o vreme. În acest context, potențialele nevoi legate de e-combustibili trebuie cercetate și promovate. E-combustibilii pot fi utilizați pentru motoarele cu ardere internă și pentru vehiculele hibride reîncărcabile și pot face apel la rețeaua existentă a stațiilor de alimentare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE subliniază rolul semnificativ al surselor regenerabile de energie, inclusiv al biocombustibililor, ca soluție disponibilă imediat și la prețuri rezonabile, în special pentru vehiculele grele și transportul rutier de marfă pe distanțe lungi. Trebuie să se acorde atenție amprentei de gaze cu efect de seră a producției de biocombustibili, în același mod, de exemplu, ca pentru energia electrică furnizată pentru vehiculele electrice și pentru producția de hidrogen. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Amprenta de carbon a biocombustibililor trebuie să fie mai redusă decât cea a combustibililor fosili utilizați de un vehicul. Problema constă în procesul de producție a biocombustibililor care poate duce la emisii semnificative de GES și poate avea un efect negativ asupra destinației terenurilor, în special atunci când conduce la defrișare. De exemplu, utilizarea uleiului de palmier nu este sustenabilă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE recomandă promovarea biocombustibililor cu cele mai scăzute emisii de GES, atât pe durata producției, cât și în momentul utilizării lor în transport. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zonele rurale sunt mai dependente de transportul cu autovehicule decât zonele urbane din cauza lipsei transportului public. Așezările rurale sunt în general foarte disipate, prin urmare nu este fezabilă asigurarea unui sistem de transport extins în multe astfel de zone. În absența unui mijloc de transport alternativ viabil, locuitorii din zonele rurale vor suferi foarte mult ca urmare a taxelor ridicate pe carbon aferente benzinei și motorinei. Într-un raport publicat în aprilie 2021, Organizația Europeană a Consumatorilor (BEUC) afirmă că, pentru conducătorii pe distanțe lungi din zonele rurale, trecerea la vehiculele electrice hibride aduce beneficii concrete, mai ales dacă proprietatea asupra BEV este combinată cu energia electrică din surse regenerabile produsă la fața locului. Declarația BEUC trebuie salutată, cu condiția ca costurile inițiale să poată fi sprijinite și ca autorizația pentru exploatarea unor stații de generare și încărcare operate de comunitate să fie acordată efectiv. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Este esențială promovarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi pentru a include zonele rurale. În plus față de promovarea implementării vehiculelor electrice, este necesar să se promoveze și reducerea emisiilor de GES în parcul de vehicule existent prin promovarea biocombustibililor, a e-combustibililor și a vehiculelor hibride și a celor hibride reîncărcabile. Trebuie crescut, de asemenea, potențialul pentru hidrogenul verde. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În domeniul transportului cu vehiculele grele, trebuie să existe un efort cu adevărat susținut pentru a implementa infrastructuri pentru combustibili alternativi. Aproape 98 % din camioanele din UE-27 funcționează pe bază de motorină. Până în prezent, accentul a fost plasat mai degrabă pe transportul cu vehicule ușoare decât pe cel cu vehicule grele. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Va trebui să existe o implementare semnificativă a camioanelor electrice cu baterie, precum și a camioanelor hibride și hibride reîncărcabile. Acest lucru poate fi realizat numai atunci când reîncărcarea adecvată devine posibilă în fiecare stat membru. Va fi necesară și o finanțare suficientă pentru a permite înlocuirea semnificativă a flotei. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Camioanele necesită sisteme de încărcare de mare putere și rapide în depozite și de-a lungul șoselelor. Posibilitatea rezervării unui loc în prealabil la o stație de reîncărcare ar putea fi foarte avantajoasă. Au fost testate încărcătoarele de până la 350 KW, dar trebuie dezvoltate încărcătoare de până la 1 MW pentru a reduce timpii de încărcare. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Rețeaua de alimentare trebuie pregătită în prealabil pentru a permite astfel de cerințe de mare putere pentru reîncărcarea rapidă a camioanelor. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Hidrogenul este considerat promițător pentru transportul pe distanțe lungi. CESE salută obiectivele stabilite pentru implementarea stațiilor de alimentare cu hidrogen. Obiectivul trebuie să vizeze hidrogenul verde mai degrabă decât hidrogenul albastru, pe termen lung. În cazul hidrogenului produs din metan, ar trebui avute în vedere scurgerile masive de metan de-a lungul întregului lanț de extracție și transport. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | De asemenea, hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil pentru vehiculele cu motoare cu ardere internă, cu mici adaptări. Pentru a promova această propunere, sunt necesare cercetări suplimentare. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | CESE salută propunerea Comisiei de a standardiza presiunea hidrogenului la 700 de bari. Hidrogenul are o densitate energetică volumică redusă, ceea ce presupune o stocare în rezervoare mult mai mari. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Soluția ideală ar fi producția de hidrogen la fața locului, acolo unde este posibil. Orice barieră în planificarea unei astfel de dezvoltări trebuie evaluată ținând seama de măsurile mai stricte în materie de sănătate și siguranță ce se impun la manipularea hidrogenului. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Hidrogenul poate fi livrat cu ajutorul camioanelor și al conductelor. Având în vedere densitatea sa energetică volumică redusă, livrarea cu ajutorul camioanelor ar necesita mai multe deplasări decât livrarea de benzină și motorină. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | CESE este conștient de faptul că Directiva privind energia din surse regenerabile prevede calcule clare pentru a determina nivelul de emisii de GES legate de diverșii combustibili alternativi. Totuși, ele sunt puțin relevante pentru deciziile de cumpărare ale cetățenilor, deoarece aceste valori sunt puțin cunoscute și nu sunt comunicate de producătorii sau vânzătorii de automobile. Această situație trebuie remediată. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Asigurarea unei implementări rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi va necesita o finanțare în avans pentru a permite sistemului să devină viabil din punct de vedere economic pentru investitorii în stațiile de reîncărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

4.19.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  A se vedea avizele JO C 220, 9.6.2021, p. 118 și JO C 123, 9.4.2021, p. 59.

1

(2)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

2

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/145

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

[COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

(2022/C 152/24)

| Raportor: | Constantine CATSAMBIS |
| --- | --- |

Raportor:

Constantine CATSAMBIS

| Sesizare | Parlamentul European: 13.9.2021 Consiliul Uniunii Europene: 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 9.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/ | |
| voturi împotrivă/abțineri) | 225/2/12 |

Sesizare

Parlamentul European: 13.9.2021 Consiliul Uniunii Europene: 20.9.2021

Temei juridic

Articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

9.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

225/2/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE („propunerea de regulament privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim”) (1). Această propunere este menită să contribuie la obiectivele de neutralitate climatică ale UE până în 2050, instituind un standard al UE în ceea ce privește combustibilii, cu cerințe sporite în ceea ce privește intensitatea gazelor cu efect de seră (GES) și accelerând cererea de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul transportului maritim. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că propunerea de regulament a Comisiei Europene ar trebui să fie armonizată cu reglementările Organizației Maritime Internaționale, dat fiind caracterul internațional al transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește siguranța combustibililor folosiți de nave. În momentul de față, transporturile maritime internaționale sunt dependente de combustibilii fosili. Pentru o decarbonizare deplină este nevoie să devină disponibili pe scară largă combustibili marini alternativi, cu emisii scăzute de carbon sau cu emisii zero de carbon și/sau tehnologii de propulsie inovatoare. Pentru a atinge în cele din urmă acest obiectiv este nevoie de o cooperare strânsă cu toate părțile interesate din sectorul maritim și de la nivelul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Obiectivele de neutralitate climatică din punctul de vedere al carbonului prevăzute în Pactul verde și pachetul legislativ ambițios „Pregătiți pentru 55” sunt recomandate în contextul eforturilor în direcția înverzirii și, în final, a decarbonizării sectorului maritim împreună cu alte sectoare, respectând totodată dimensiunea socială a acestei tranziții în interesul publicului larg. Cu alte cuvinte, această transformare energetică și acest proces de tranziție către decarbonizarea transportului maritim pot avea succes doar în condițiile acceptării sociale, cu protejarea modului de funcționare al sectorului transportului maritim și al altor sectoare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE observă că impactul propunerii de regulament maritim FuelEU asupra transportului maritim este disproporționat în comparație cu alte sectoare: măsurile pe termen scurt până în 2030 sunt descrise în mod adecvat, însă schimbările pe termen lung care vor duce la reducerea în mare parte a emisiilor de gaze cu efect de seră în perioada 2030-2050 au deocamdată, în marea lor parte, obiective mai puțin clare, dat fiind că includ tehnologii care nu au fost încă dezvoltate și cu atât mai puțin rafinate. Așadar, în secțiunile de reglementare ale acestei propuneri ar trebui să fie integrat un anumit grad de flexibilitate, pentru ca sectorul să se poată adapta în consecință. Sprijinul concentrat pentru cercetare și dezvoltare este imperios necesar pentru a accelera procesul de consolidare a cunoștințelor, atenuând astfel riscurile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este de părere că, în temeiul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, inițiativa FuelEU trebuie să asigure sinergii, coerență și consecvență între aprovizionare, distribuție și cerere. Cu toate acestea, proiectul de regulament privind combustibilii UE prevede, în prezent, anumiți combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon, fără nicio evaluare prealabilă a disponibilității și a costului lor la nivel mondial, deși ar trebui să fie autorizați toți combustibilii alternativi. Această situație poate duce, în cele din urmă, la denaturarea concurenței, iar combustibilii respectivi vor fi disponibili doar în măsură neglijabilă în prezent și în viitorul apropiat. Responsabilitatea pentru dezvoltarea și disponibilitatea unor combustibili alternativi din surse regenerabile le revine furnizorilor de combustibili și ar trebui încurajată utilizarea unor combustibili mai curați. Ca să se întâmple acest lucru, trebuie redus decalajul dintre combustibilii fosili și cei alternativi în ceea ce privește prețul, iar combustibilii mai curați trebuie să devină mai accesibili și disponibili pe scară largă. Sunt necesare eforturi care să implice contribuția activă a tuturor actorilor din lanțul valoric maritim, în special a furnizorilor de combustibili și de energie, a producătorilor de motoare, dar și a porturilor, a navlositorilor și a reprezentanților lucrătorilor implicați în toate sectoarele. Aceasta ar putea conduce la creșterea cererii de combustibili alternativi, după cum prevede Regulamentul FuelEU. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Introducere

| 2.1. | CESE consideră că sectorul transportului maritim are impact asupra întregului lanț de aprovizionare, întrucât aproape 90 % din produsele din lume sunt transportate pe mare. De asemenea, transportul maritim din UE, în condițiile prezenței sale globale, reprezintă un activ strategic care îi permite UE să-și păstreze independența geopolitică și să-și mărească reziliența economică și industrială, precum și suveranitatea. În 2019, aproximativ 46 % din exporturile în afara UE și 56 % din importurile de produse din afara UE au fost transportate pe mare (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Flota de transport maritim controlată de UE reprezintă 810 milioane TDW, constând în 23 400 de vase și cuprinzând 39,5 % din flota mondială în anul 2020. Impactul economic total al transportului maritim este de 149 de miliarde EUR pentru PIB-ul UE și asigură aproximativ 2 milioane de locuri de muncă. Trebuie precizat că, pentru fiecare 1 milion EUR din PIB creat de industria transportului maritim, se susține o altă secțiune a economiei UE cu 1,8 milioane EUR. (2) Potrivit celor mai recente estimări (3), procentul emisiilor totale din sectorul transportului maritim în emisiile globale antropice de GES a crescut de la 2,76 % în 2012 la 2,89 % în 2018. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE recunoaște că sectorul european al transportului maritim și-a asumat un angajament față de siguranța maritimă și față de protecția mediului marin, contribuind la eforturile internaționale și ale UE în materie de decarbonizare. De asemenea, CESE recunoaște că sectorul european al transportului maritim face față acestor provocări și s-a angajat să devină lider în ceea ce privește transportul maritim ecologic. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Regulamentul privind inițiativa maritimă FuelEU introduce standarde pentru reducerea treptată a intensității medii a gazelor cu efect de seră generate de carburanții utilizați la bordul navelor aflate în dană, care sosesc sau pleacă din porturile UE. Nerespectarea acestor standarde va conduce la aplicarea de amenzi administrative pentru societățile de transport maritim, care se presupune că vor fi folosite pentru a sprijini proiecte menite să accelereze utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim și a biocombustibililor în special. Propunerea se va aplica, de asemenea, unilateral, transportului maritim internațional, la nivel extra-teritorial, domeniul său de aplicare fiind identic cu cel al propunerii privind sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) (4). Ea prevede și utilizarea alimentării cu energie electrică de la țărm (onshore power supply – OPS) ulterior datei de 1 ianuarie 2030 pentru două tipuri de nave – navele de pasageri și navele container. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE constată că, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, propunerea de regulament privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim a recunoscut rolul structural al navlositorului, care are în mod normal obligația de a alege combustibilul, ruta, încărcătura și viteza navei, precum și costul aferent al combustibilului consumat (considerentul 6). Acesta este un aspect pozitiv. Totuși, recunoașterea răspunderii navlositorilor este o dispoziție importantă pentru deliberările care se vor desfășura în următoarea fază a procesului de reglementare, în care vor fi implicate, de asemenea, Parlamentul European și Consiliul UE. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | Obiectivele de neutralitate climatică și a carbonului prevăzute în Pactul verde și pachetul legislativ ambițios „Pregătiți pentru 55” sunt recomandate în contextul eforturilor în direcția înverzirii și, în final, a decarbonizării sectorului maritim împreună cu alte sectoare, respectând totodată dimensiunea socială a acestei tranziții în interesul publicului larg. Cu alte cuvinte, acest proces de transformare energetică și de tranziție către decarbonizarea transportului maritim poate avea succes numai dacă există sprijin și acceptare pe plan social, fiind protejat, în același timp, modul de funcționare al transportului maritim și al altor sectoare. Aceste obiective pot fi atinse doar prin măsuri specifice, precum crearea de noi locuri de muncă, îmbunătățirea sănătății publice și a măsurilor de atenuare pentru acțiunile climatice și pentru protecția mediului. Aceste eforturi necesită contribuția activă a tuturor actorilor din lanțul valoric maritim, în special a furnizorilor de combustibili și de energie, a producătorilor de motoare, dar și a porturilor, a navlositorilor și a reprezentanților lucrătorilor în toate sectoarele implicate. O comunicare bine orientată, clară, ciclică și transparentă este esențială pentru a câștiga implicarea și sprijinul societății. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Impactul propunerii de regulament privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim asupra sectorului transportului maritim este inegal comparativ cu alte industrii: sunt descrise în mod adecvat măsurile pe termen scurt către 2030, însă schimbările pe termen lung care vor asigura cea mai mare parte a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în perioada 2030-2050 sunt încă, în mare măsură, doar simple deziderate, cuprinzând tehnologii care încă nu au fost dezvoltate, cu atât mai puțin maturizate. Cu alte cuvinte, calea sectorului transportului maritim către neutralitatea climatică până în 2050 este încă incertă și implică o gamă vastă de opțiuni tehnologice. În plus, există o serie de întrebări importante referitoare la aprovizionare, siguranță, distribuție și costurile acestor alternative, la care încă nu s-a răspuns. Așadar, în secțiunile de reglementare ale acestei propuneri ar trebui să fie integrat un anumit grad de flexibilitate, pentru ca sectorul să se poată adapta în consecință. În plus, caracterul urgent este consecința perioadei îndelungate de punere în aplicare și a ciclului împovărător de investiții mari necesare în avans din partea sectorului extins, care acoperă toate părțile interesate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pe de o parte, traiectoria emisiilor către o decarbonizare deplină depinde de introducerea și de implementarea pe piață a unor tehnologii și a unor combustibili siguri, cu zero emisii și viabili din punct de vedere economic. Pe de altă parte, sunt necesare mijloace de propulsie noi, combustibili noi, cu emisii scăzute de carbon sau fără emisii, care sunt disponibili la nivel mondial și un efort comun de colaborare cu părțile interesate din cadrul lanțului de aprovizionare pentru a atinge în cele din urmă o decarbonizare deplină. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În temeiul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, inițiativa FuelEU trebuie să asigure sinergii, coerență și consecvență între aprovizionare, distribuție și cerere. Acest lucru ar trebui realizat prin completarea într-o manieră eficace a Directivei privind energia din surse regenerabile (DER) (5), care vizează în special aprovizionarea cu energie din surse regenerabile, și a Regulamentului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, care vizează infrastructura de distribuție din porturile din UE (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest scop, este totodată esențial să se asigure stimulentele adecvate între ofertă și cerere. Cu toate acestea, proiectul de regulament privind FuelEU prevede, în prezent, numai anumiți combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon, fără o evaluare prealabilă a disponibilității și a costului lor la nivel mondial; în schimb, ar trebui să fie autorizați toți combustibilii alternativi. Această situație poate duce, în cele din urmă, la denaturarea concurenței, iar combustibilii respectivi vor fi disponibili doar în măsură neglijabilă în prezent și în viitorul apropiat. Responsabilitatea pentru dezvoltarea și disponibilitatea unor combustibili alternativi din surse regenerabile le revine furnizorilor de combustibili și ar trebui încurajată utilizarea unor combustibili mai curați. Ca să se întâmple acest lucru, trebuie redus decalajul dintre combustibilii fosili și cei alternativi în ceea ce privește prețul, iar combustibilii mai curați trebuie să devină mai accesibili și disponibili pe scară largă. Sunt necesare eforturi care să implice contribuția activă a tuturor actorilor din lanțul valoric maritim, în special a furnizorilor de combustibili și de energie, a producătorilor de motoare, dar și a porturilor, a navlositorilor și a reprezentanților lucrătorilor în toate sectoarele implicate. Aceasta ar putea conduce la creșterea cererii de combustibili alternativi, după cum prevede Regulamentul FuelEU. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prin impunerea utilizării de combustibili mai curați, în special de biocombustibili, propunerea pare să ignore faptul că este posibil ca, în realitate, acești combustibili să nu fie disponibili niciodată în cantități suficiente pentru transportul maritim internațional și să nu constituie cu adevărat o alternativă fiabilă la combustibilii fosili. Impunerea de amenzi administrative într-o situație în care nu există alternative viabile este o măsură punitivă și generatoare de venituri, mai degrabă decât una care vizează reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Combustibilii cu emisii zero/scăzute de carbon necesari pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim nu sunt disponibili în prezent, cu atât mai puțin în cazul transportului maritim pe distanță lungă, iar situația se va menține și în viitorul apropiat. Este nevoie de investiții uriașe pentru producția și disponibilitatea pe scară largă a acestor combustibili, care vor trebui dezvoltați de părți interesate din afara sectorului, și anume companii petroliere și furnizori de energie în sens general. În plus, combustibilii alternativi, precum amoniacul, metanolul sau hidrogenul, au nevoie de o nouă generație de motoare cu ardere internă și de progrese în ceea ce privește proiectarea navelor și tehnologiile de propulsie, care țin de competența producătorilor de motoare și a șantierelor, cele mai multe dintre acestea aflându-se în Extremul Orient. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În așteptarea dezvoltării acestor combustibili alternativi, nu pot fi atinse obiectivele pe termen lung ale strategiei inițiale convenite a OMI pentru decarbonizare și obiectivele ambițioase ale Pactului verde european și ale pachetului „Pregătiți pentru 55”. Este nevoie mai curând de cunoștințe aprofundate, bazate pe date științifice, pentru a reduce riscurile legate de luarea deciziilor și pentru a se căuta investițiile adecvate. Acesta este motivul pentru care sectorul, împreună cu mai multe state membre cu interese substanțiale în domeniul maritim, a propus în cadrul OMI înființarea unui comitet și a unui fond pentru cercetare și dezvoltare – propunerea privind un comitet internațional pentru cercetare și dezvoltare în domeniul maritim (IMRB) și un fond internațional pentru cercetare în domeniul maritim (IMRF), care să fie finanțat inițial printr-o contribuție obligatorie din partea fiecărei nave de peste 5 000 tone brute per tonă de combustibil consumat. Scopul acestei inițiative este să accelereze dezvoltarea combustibililor alternativi de care industria transportului maritim are nevoie, dar pe care nu îi poate dezvolta. Caracterul urgent al situației a condus la implementarea acestei inițiative și a evidențiat dorința industriei transportului maritim de a-și aduce contribuția. Se speră în mod sincer că această inițiativă va primi un sprijin suplimentar substanțial în cadrul OMI. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | De asemenea, aspectele legate de siguranță ar trebui să rămână un parametru esențial în cercetarea și dezvoltarea de combustibili alternativi, ceea ce constituie un proces foarte solicitant, cu o utilizare intensivă a capitalului și consumator de timp. Abordarea provocărilor în materie de siguranță ale acestor noi combustibili va necesita elaborarea unor noi reglementări și norme tehnice pentru conceperea și utilizarea lor la bordul navelor în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A le solicita navelor să respecte un standard european în materie de combustibili fără a garanta disponibilitatea unor cantități sigure și adecvate de combustibili cu emisii scăzute de carbon sau cu emisii zero de carbon în porturile din întreaga lume ar fi o cerință extrem de problematică. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene publicat în decembrie 2020, care însoțește Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă (7), prevede că, până în 2030, combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon vor ajunge la o cotă între 5,5 % și 13,5 % din mixul de combustibili utilizați în transportul maritim. Intensitatea GES se stabilește pe baza metodei „de la sondă la siaj” [articolul 3 – Definiții, litera (p)], conform metodologiilor și criteriilor de sustenabilitate prevăzute în propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (DER), menținându-se un multiplicator de 1,2 pentru biocombustibilii avansați și biogazul produs din materii prime și pentru combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile doar pentru sectorul transportului maritim și al aviației. În plus, astfel cum s-a subliniat în propunere, este rezonabil să se redirecționeze biocombustibilii către sectoarele de transport dificil de electrificat, cum ar fi transportul maritim, transportul pe distanțe lungi și modurile de transport aerian (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Acest sistem MRV suplimentar specifică o metodologie de analiză a ciclului de viață pentru combustibili în anexa la propunerea de regulament. Atunci când societățile doresc să se abată de la valorile implicite prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile (DER), acestea vor avea dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj”, cu condiția ca acest lucru să se întâmple doar când valorile pot fi certificate printr-una dintre schemele voluntare recunoscute în cadrul DER (pentru valorile „de la sondă la rezervor”) sau prin intermediul unor teste de laborator sau al unor măsurători directe ale emisiilor („de la rezervor la siaj”). Metodologia de calcul al intensității carbonului și factorii de emisie sunt aspecte critice, care vor trebui analizate în mod riguros. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE consideră că regulamentul propus este o măsură regională care riscă să submineze discuțiile în curs cu privire la strategia inițială a OMI pentru decarbonizarea transportului maritim internațional, care avansează bine, produc rezultate concrete și sunt singurul cadru cu o perspectivă globală. De asemenea, guvernele membre ale OMI au stabilit să înceapă să discute despre măsuri pe termen mediu și lung, inclusiv măsuri bazate pe piață, încă din octombrie 2021, potrivit planului de lucru stabilit al OMI pentru măsuri pe termen mediu și lung. Fluxul de lucru aferent din cadrul OMI care încă trebuie finalizat se referă la orientările privind intensitatea carbonului/GES pe parcursul ciclului de viață pentru toate tipurile de combustibili. Până la finalizarea acestor lucrări în cadrul OMI, ar trebui evitate standardele duble. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră relevantă inițiativa recentă a guvernelor statelor membre ale UE de a propune un standard mondial privind combustibilii cu emisii reduse de gaze cu efect de seră pentru transportul maritim internațional, care urmează să fie analizat în cadrul celei de a 10-a reuniuni a Grupului de lucru intersesiuni privind GES (9). Printre altele, propunerea menționată arată modul în care navele pot urmări respectarea măsurii, demonstrând că au folosit exclusiv combustibili cu o intensitate a emisiilor de GES aflată la valoarea-limită sau sub aceasta pe parcursul perioadei de conformitate (de exemplu, combinații de combustibili tradiționali și combustibili din surse regenerabile), o abordare similară celei din anexa VI la Marpol OMI (Regulamentul 14.1), care a pus în aplicare plafonul de sulf pentru hidrocarburile utilizate pentru propulsia navei adoptat de OMI în 2020. Documentul transmis propune, de asemenea, dezvoltarea și validarea de către OMI a unei scheme de certificate „de la sondă la siaj”. În plus, având în vedere discuțiile în curs de desfășurare în cadrul OMI privind evaluarea ciclului de viață pentru GES, odată ce se ajunge la un acord privind o abordare globală în cadrul OMI pe teme relevante pentru propunerea de regulament FuelEU, legislația UE trebuie să fie aliniată complet la normele internaționale, în conformitate cu considerentul 42 din propunerea de regulament. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Strategia de decarbonizare a OMI a identificat o listă de posibile măsuri pe termen scurt, mediu și lung pentru reducerea emisiilor de CO2. Făcând un pas important în direcția tranziției energetice a sectorului maritim, guvernele membre ale OMI, inclusiv toate statele membre ale UE, au adoptat, cu ocazia celei de-a 76-a sesiuni a Comitetului pentru protecția mediului marin (MEPC) din cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), desfășurată în perioada 10-17 iunie 2021, un pachet cuprinzător de măsuri tehnice și operaționale pe termen scurt, obligatorii din punct de vedere juridic, pentru reducerea emisiilor de CO2 ale navelor, care va intra în vigoare începând cu 1 noiembrie 2022. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Mai exact, măsurile adoptate în cadrul MEPC 76 prevăd că navele cu un tonaj de cel puțin 400 gt trebuie să își calculeze indicele existent al eficienței energetice a navelor (Energy Efficiency Existing Ship Index – EEXI) în urma unor aplicării unor mijloace tehnice de îmbunătățire a eficienței energetice, iar toate navele de peste 5 000 gt trebuie să își stabilească indicatorul anual operațional privind intensitatea carbonului (Carbon Intensity Indicator – CII) și ratingul CII. Intensitatea carbonului corelează emisiile de GES cu cantitatea de marfă transportată pe distanța parcursă. OMI va evalua eficacitatea punerii în aplicare a cerințelor privind CII și EEXI până la 1 ianuarie 2026, pentru a stabili dacă sunt necesare modificări suplimentare. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | În sens larg, transportul maritim internațional reprezintă sectorul prin care se realizează cea mai mare parte a comerțului în lume, transportând între țări terțe, la peste 90 % din capacitatea sa comercială, mărfuri esențiale pentru economia mondială, precum petrol și produse petroliere, gaze, produse chimice, fier și alte minereuri, cărbune și îngrășăminte. Prin urmare, în porturile din întreaga lume trebuie să existe o disponibilitate globală a combustibililor cu specificațiile prevăzute de UE, astfel încât comerțul internațional să se desfășoare în mod adecvat. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Transportul maritim internațional este în principal o industrie bazată pe IMM-uri care, în ceea ce privește transportul vrac/cu nave tramp, reprezintă un sector cu adevărat antreprenorial, cu caracteristicile unei piețe perfect competitive. Acest lucru se datorează faptului că sectorul cuprinde mii de societăți din întreaga lume și nu este dominat de un număr limitat de corporații foarte mari sau alianțe, așa cum se întâmplă în cazul transportului maritim de linie și al celor mai multe sectoare industriale și de servicii de la nivel global. Prin urmare, societățile de transport maritim de dimensiunea IMM-urilor nu au puterea de negociere necesară pentru a distribui și a acoperi noi combustibili în porturi din întreaga lume. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Evaluarea impactului efectuată de Comisie a proiectului de regulament privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim vizează creșterea cererii de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul transporturilor maritime, punând accentul, printre altele, pe biocombustibilii lichizi, pe gazele decarbonizate (inclusiv bio-GNL), pe e-combustibili, pe combustibilii derivați din hidrogen decarbonizat (metanol și amoniac) și pe energia electrică. Evaluarea impactului preconizează o utilizare sporită a biocombustibililor, „importanța biocombustibililor fiind totodată recunoscută în special pentru sectoarele «greu de decarbonizat», precum aviația și transportul maritim”. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Dezvoltarea producției și a infrastructurii de aprovizionare necesare pentru e-combustibili la nivel mondial constituie o provocare. Propunerea de DER revizuită prevede un nou obiectiv al UE, ca cel puțin 40 % din energie să provină din surse regenerabile în 2030. Totuși, se recunoaște că sectorul transportului maritim întâmpină provocări mai mari în materie de decarbonizare comparativ cu alte sectoare, deoarece în prezent nu există tehnologii cu emisii zero pregătite pentru a fi introduse pe piață. Într-adevăr, combustibilii cu emisii scăzute de carbon și cu emisii zero de carbon nu sunt disponibili în prezent pentru a fi livrați pe piață. În plus, se preconizează că investițiile de capital necesare pentru dezvoltarea producției, de exemplu, de amoniac verde (e-amoniac), în funcție de metodele de producție și de traseele specifice pentru producția de combustibil, sunt cuprinse aproximativ între 1 200-1 650 de miliarde USD (UMAS, 2020) și nu includ investițiile necesare pentru infrastructura de aprovizionare de la nivel mondial. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Prin urmare, obiectivul stabilit, de a reduce cu 75 %, în medie, intensitatea gazelor cu efect de seră pentru energia folosită la bordul navelor până în 2050 este supraestimat. Unul dintre cele mai mari obstacole în calea decarbonizării sectorului maritim va fi furnizarea de noi infrastructuri de buncheraj, care vor fi necesare în porturile din întreaga lume pentru a aproviziona în siguranță navele cu combustibili alternativi. Este în interesul industriei transportului maritim ca o astfel de infrastructură să fie dezvoltată rapid, astfel încât noi combustibili să fie disponibili cu ușurință la nivel global, în cât mai multe porturi, întrucât aceasta va reduce prețul combustibililor fără emisii de carbon, facilitând astfel respectarea obiectivelor prevăzute în propunerea de regulament. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Combustibilii de substituție, cum ar fi biocombustibilii avansați – de exemplu, uleiurile vegetale tratate cu hidrogen (HVO) –, care au o compatibilitate limitată cu toate motoarele moderne de nave (toate tipurile de nave, indiferent de utilizare) care pot arde biocombustibili fără a necesita ajustări tehnice, de siguranță sau de proiectare, ar putea fi o soluție parțială, cel puțin în sectorul vrac/tramp. Totuși, furnizorii de combustibil au obligația de a se asigura că, atunci când sunt combinate cu combustibili fosili, amestecurile specificate sunt adecvate pentru a fi utilizate la nave și sunt puse la dispoziție în cantități suficiente în porturile din UE. Biocombustibilii importați pe piața UE ar trebui să îndeplinească criteriile de sustenabilitate ale UE, astfel cum sunt prevăzute în Directiva DER II revizuită (anexa IX, părțile A și B). Proiectul de regulament privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim transferă navelor responsabilitatea de a îndeplini criteriile de sustenabilitate ale DER. În plus, stimularea utilizării amestecurilor de biocombustibili de calitatea specificată, achiziționate în afara UE, ar putea prezenta provocări în ceea ce privește punerea în aplicare, periclitând atingerea obiectivelor de reducere a emisiilor. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Toți e-combustibilii candidați, cum ar fi amoniacul ecologic sau hidrogenul ecologic (10), presupun anumite bariere de piață (economice/tehnologice/de reglementare) care împiedică utilizarea lor ca combustibili alternativi în domeniul maritim în viitorul apropiat. Sectorul combustibililor maritimi alternativi este nu doar fragmentat; ci și slab dezvoltat, trebuind, așadar, a fi consolidate și accelerate cercetarea și dezvoltarea. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Metodologia de calcul al intensității carbonului și factorii de emisie sunt aspecte critice, care vor trebui și ele analizate în mod riguros. Ar trebui să se acorde atenție scurgerilor de metan și factorului de schimbare indirectă a utilizării terenurilor (ILUC), mai ales în ceea ce privește adoptarea și utilizarea biocombustibililor și a GNL. Biocombustibilii de primă generație nu pot fi considerați materiale sustenabile pe termen lung din cauza utilizării terenurilor, unde intră în concurență cu producția de alimente, și a epuizării solului. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | În final, întrucât transportul maritim reprezintă o industrie cu adevărat globală, reglementările globale reprezintă soluția cea mai eficace și mai eficientă. Orice măsură pusă în aplicare la nivelul UE trebuie să fie compatibilă cu reglementările adoptate de OMI, asigurând un echilibru între reglementările internaționale și inițiativele legislative ale UE. |
| --- | --- |

3.24.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Entitatea responsabilă (furnizorul de combustibil în locul proprietarului navei): operatorii de nave nu pot fi trași la răspundere pentru calitatea sau pentru disponibilitatea combustibililor specificați. Intensitatea carbonului în cazul combustibililor marini ar trebui reglementată la nivel global și ar trebui să fie condiționată de disponibilitatea adecvată a alternativelor non-fosile. În prezent, acestea nu sunt disponibile pentru transporturile maritime pe distanță lungă și situația se va menține și în viitorul apropiat. Navele nu pot fi considerate răspunzătoare pentru buncherajul combustibililor care sunt fie imaturi din punct de vedere tehnologic, fie disponibili doar în cantități foarte limitate și/sau în zone geografice limitate. Această situație ar fi comparabilă cu cea în care utilizatorilor de mașini li s-ar cere să folosească un anumit amestec de combustibili care nu este disponibil pe scară largă pe piață. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ar trebui să se aplice în toate cazurile o obligație explicită a navlositorilor de a-și asuma partea de responsabilitate care le revine conform principiului „poluatorul plătește”. Responsabilitatea navlositorilor, deși recunoscută în inițiativele legislative relevante ale Comisiei Europene (ETS UE, inițiativa FuelEU în domeniul maritim), nu obligă în mod explicit navlositorii să își asume responsabilitatea în acest sens. În cazul în care armatorul este făcut răspunzător pentru emisiile unei nave, acesta ar fi împovărat cu cotele de emisii de CO2 mai mari, datorate logicii pur economice a navlositorului, care cântărește costurile și beneficiile, și nu ar ține seama de externalitățile negative asupra mediului. O astfel de situație ar fi nu numai incorectă, ci și contraproductivă. Atât timp cât navlositorul nu are nicio responsabilitate statutară, acesta va continua să își bazeze toate deciziile operaționale doar pe considerente legate de costuri și va fi scutit de principiul „poluatorul plătește”, care trebuie să se aplice în mod corespunzător în transportul maritim, la fel ca în toate celelalte sectoare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Evitarea dublei contabilizări/cerințelor duble: această propunere introduce un al doilea sistem EU MRV în scopurile propunerii de regulament. Deși este extrem de important să se garanteze flexibilitatea, introducerea unei dublei contabilizări sau a cerințelor duble ar trebui evitată, pe cât posibil, prin omogenizarea metodologiilor în domeniul MRV. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Evitarea creării unui mecanism de conformitate nefezabil: de asemenea, propunerea creează un mecanism complex de conformitate prin cumulare pentru excedentul de credite pentru intensitatea carbonului în cazul combustibililor folosiți de navele cu o conformitate excedentară. Acest aranjament depinde de un acord de grupare, cu sancțiuni armonizate pentru neconformitate și transferul creditelor între companii diferite cu nave supra-performante și sub-performante, certificate de același verificator. În schimb, se propune includerea unui mecanism flexibil în propunerea de regulament, care să se aplice inițial numai e-combustibililor (11) utilizați de navele cu un calendar de punere în aplicare treptat [similar cu sistemul privind alimentarea cu energie de la țărm (OPS) – articolul 5 din regulamentul propus este relevant în acest sens]. Dacă se acceptă propunerea, cerințele ar fi extinse treptat la toți combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon (sub rezerva unei clauze de revizuire și a unei evaluări a impactului în viitor, abordând, de asemenea, disponibilitatea acestor combustibili pentru sectorul maritim și aspectele legate de concurența cu alte moduri de transport, de exemplu). Se vor promova treptat parteneriatele între actorii de pe piață care au investit în combustibili „verzi”, dorind să își cumuleze unitățile de conformitate și să transmită notificări comune către același verificator acreditat. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Extinderea derogărilor pentru implementarea OPS după 2034: recunoscând necesitatea de a acorda prioritate implementării OPS în vederea realizării unor reduceri tangibile și rentabile ale emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării aerului la dană, vizând în special navele-container și navele de pasageri, derogarea de la utilizarea obligatorie a OPS pentru segmentele de transport menționate mai sus nu ar trebui să fie limitată după 2034 atunci când infrastructura nu este disponibilă în port și când echipamentele electrice de la bordul navei sunt incompatibile cu instalația portului. |
| --- | --- |

4.5.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 562 final.

1

(2)  Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană, 2021.

2

(3)  Al patrulea studiu al Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind GES, 2020.

3

(4)  COM(2021) 551 final.

4

(5)  COM(2021) 557 final.

5

(6)  COM(2021) 559 final.

6

(7)  SWD(2020) 331 final.

7

(8)  Aviz TEN-748 pe tema „Revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile” (a se vedea pagina 127 din prezentul Jurnal Oficial), punctul 4.17.

8

(9)  Documentul ISWG-GHG 10/5/3 (Austria et al) din 3.10.2021.

9

(10)  Astfel cum sunt definite în documentul TEN/718 referitor la strategia privind hidrogenul (JO C 123, 9.4.2021, p. 30).

10

(11)  E-combustibilii includ e-amoniacul, e-metanolul, motorina sintetică, păcura sintetică și e-gazul [p. 7, anexele la documentul COM(2021) 562 final].

11

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/152

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și punerea în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață

[COM(2021) 552 final]

(2022/C 152/25)

| Raportor general: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Raportor general:

Dumitru FORNEA

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 20.9.2021
  Parlamentul European, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 9.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 209/3/5 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 20.9.2021

Parlamentul European, 13.9.2021

Temei juridic

Articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

9.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

209/3/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Inițiativa Comisiei de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii este un pas binevenit către reducerea impactului sectorului aviației asupra climei. Sprijinim modificările propuse, dar subliniem necesitatea de a menține condiții de concurență echitabile și de a proteja drepturile sociale și de muncă. Deși nu este cel mai mare emițător de emisii din societate sau chiar din transporturi, aviația și toate părțile interesate trebuie să contribuie la realizarea unei industrii aviatice durabile. Acest lucru poate fi realizat numai prin dialog social și prin implicarea sindicatelor din acest sector, care reprezintă o parte esențială a tranziției climatice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În general, ne opunem alocării de certificate cu titlu gratuit în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), cu excepția cazului în care se urmărește asigurarea unei concurențe loiale. În cazul zborurilor intra-SEE, există mai puține riscuri pentru condițiile de concurență echitabile; cu toate acestea, trebuie să rămânem vigilenți în ceea ce privește relocarea emisiilor de dioxid de carbon, în special în domeniul traficului de agrement și pe distanțe lungi. Prin urmare, sprijinim menținerea datei propuse, și anume 2027, pentru eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit și, între timp, adaptarea alocărilor de certificate cu titlu gratuit pentru a se pune accentul asupra concurenței loiale. Procedând astfel, putem pune în aplicare ETS, putem îmbunătăți utilizarea combustibililor de aviație derivați din surse regenerabile („SAF”) și putem reduce nivelul certificatelor alocate cu titlu gratuit, evitând, în același timp, denaturarea concurenței în cadrul pieței. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Este imperativ ca propunerea să acționeze în sensul protejării condițiilor de concurență echitabile, pentru a sprijini întreprinderile care oferă condiții de muncă și standarde sociale decente. De asemenea, este important să se evite efectele negative pe termen lung asupra condițiilor de muncă din cauza concurenței neloiale din partea întreprinderilor care nu își desfășoară activitatea în cadrul ETS. Ca atare, recomandăm lansarea unei „evaluări a impactului social” care să ia în considerare legătura dintre aplicarea ETS, concurența loială și potențialele daune sociale ale relocării emisiilor de dioxid de carbon. În plus, propunem două evaluări intermediare, care să analizeze impactul social, de mediu și economic al sistemului modificat de comercializare a certificatelor de emisii. Ele ar trebui să fie efectuate la doi ani și la patru ani de la intrarea în vigoare a ETS modificat și să ofere tuturor părților interesate posibilitatea de a revizui aplicarea ETS și obiectivele programului. Aceste evaluări vor oferi, de asemenea, ocazia de a verifica redresarea industriei în raport cu obiectivele ETS. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Intermediarii financiari ar trebui excluși din sistemul de comercializare EU ETS, astfel încât numai instalațiile care emit dioxid de carbon în procesele lor de producție să fie autorizate să comercializeze certificate de emisii. Scopul este de a elimina orice risc de speculație și urmează abordarea chineză, care interzice instituțiilor financiare să participe la sistemul lor de comercializare a certificatelor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Majoritatea traficului din afara SEE trece prin noduri centrale, aflate fie în interiorul, fie în afara SEE. În prezent, majoritatea pasagerilor au o serie de opțiuni pentru zborul lor în afara SEE atât prin noduri interne, cât și externe. Cu toate acestea, având în vedere costul crescut al ETS, există un risc semnificativ ca operatorii din SEE să fie afectați de operațiuni de dumping, desfășurate în noduri din afara SEE. Pentru a contracara această situație, alocarea cu titlu gratuit a certificatelor ETS trebuie înlocuită cu un mecanism specific îndreptat împotriva dezavantajelor concurențiale, pentru a proteja companiile aeriene europene și nodurile europene. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | UE trebuie să promoveze o reglementare globală mai ambițioasă și mai uniformă privind stabilirea prețului carbonului și trebuie să aibă mandatul de a negocia în acest sens la nivel mondial. Pe lângă acest mandat global, propunem instituirea unuia sau a ambelor mecanisme de mai jos pentru a asigura implementarea echitabilă și durabilă a ETS și pentru a sprijini o bază mai largă de aplicare pe termen scurt:






  (a) | introducerea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon; |
| --- | --- | --- |

1.6.

(a)

introducerea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon;

| (b) | înlocuirea sistemului de alocare cu titlu gratuit cu protecție specifică împotriva concurenței neloiale. |
| --- | --- |

(b)

înlocuirea sistemului de alocare cu titlu gratuit cu protecție specifică împotriva concurenței neloiale.

| 1.7. | ETS ar trebui să sprijine trecerea la moduri de transport mai durabile, inclusiv în sectorul aviației, și, prin urmare, ar trebui să promoveze o reducere a utilizării aviației în scop de afaceri. ETS ar trebui să încurajeze utilizarea transportului de masă durabil și, prin urmare, să oblige utilizatorii de avioane private să plătească taxe mai mari. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Veniturile ETS ar trebui investite în proiecte de dezvoltare care să reducă și mai mult impactul aviației asupra mediului, sprijinind o reducere a costurilor și o mai mare utilizare a SAF. ETS ar trebui, de asemenea, să sprijine tranziția aeroporturilor, a furnizorilor de combustibil și a societăților de servicii de handling la sol către noi reglementări care sunt impuse utilizării SAF în aeroporturile europene prin intermediul propunerii ReFuelEU. Veniturile trebuie să sprijine, de asemenea, o tranziție echitabilă pentru lucrătorii din industria aviatică care au fost afectați negativ de schimbările climatice. Pentru a pune în aplicare acest lucru, ar trebui creat un fond social pentru aviație, care să permită formarea și tranziția lucrătorilor din sectorul aviației. Un astfel de fond ar putea fi gestionat de Comisia Europeană, cu sprijinul angajatorilor și al sindicatelor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Prin intermediul ETS, propunerea ar trebui să încurajeze operatorii să dezvolte rețele de transport intermodal în nodurile lor principale, pentru a se extinde la o rețea mai mare de destinații, reducând în același timp zborurile inutile pe distanțe extrem de scurte. Acest lucru ar putea fi realizat prin creșterea nivelului certificatelor gratuite în acele părți ale rețelei companiei aeriene care se află în zone fără conexiuni feroviare convenabile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | UE ar trebui să colaboreze cu comitetele europene de întreprindere (CEI), cu comitetele de dialog social sectorial și cu alte forumuri comune, cum ar fi masa rotundă în domeniul aviației, cu privire la impactul continuu al ETS revizuit pe parcursul punerii sale în aplicare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dialogului social cu lucrătorii și înțelegerii nevoilor și preocupărilor acestora în ceea ce privește aviația durabilă. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Statutul special al regiunilor ultraperiferice ale UE ar trebui menținut, iar aceste regiuni ar trebui să fie exceptate de la ETS în conformitate cu articolul 349 din TFUE, care permite derogări de la aplicarea legislației UE în aceste regiuni. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Salutăm inițiativa Comisiei de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii. Deși nu este cel mai mare emițător de emisii din societate sau chiar din transporturi, aviația și toate părțile interesate trebuie să contribuie la realizarea unei industrii aviatice durabile și la atingerea obiectivelor noastre climatice, astfel cum se subliniază în Acordul de la Paris și în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prin intermediul unor astfel de inițiative, al implicării părților interesate și al dialogului social, multe dintre amenințările sociale și economice la adresa lucrătorilor din sectorul aviației pot fi atenuate și am saluta eforturile Comisiei de a se asigura că toate părțile interesate, în special sindicatele și comitetele europene de întreprindere, sunt implicate în acțiuni legate de schimbările climatice și de tranziția echitabilă pe parcursul întregii perioade de valabilitate a prezentei propuneri, precum și în toate activitățile viitoare privind aviația durabilă. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Observații specifice

3.1.   Luarea în considerare a efectelor pandemiei de COVID-19

| 3.1.1. | Industria aviatică a fost printre cele mai afectate pe parcursul recentei pandemii de COVID-19 și, ca atare, prezenta propunere trebuie să ia în considerare acordarea de suficient spațiu și timp pentru redresarea acesteia. Cu toate acestea, a devenit clar că industria aviatică are o problemă inerentă de durabilitate, atât din punct de vedere social, cât și din punctul de vedere al mediului, și că orice redresare, inclusiv orice sprijin acordat sectorului, trebuie să ia în considerare eforturile depuse pentru a face industria mai durabilă pe termen lung. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Datele publicate de Eurocontrol arată că sectorul aviației mai are încă multe de făcut pentru a reveni la nivelurile de trafic din 2019. În vara anului 2021, nivelurile traficului au revenit la doar 70 % din nivelurile din 2019 (2), iar previziunile generale ale Eurocontrol sunt că nivelurile traficului din 2019 vor fie atinse din nou abia în 2023 (3). Având în vedere cele de mai sus, este clar că industria aviatică a înregistrat și va continua să înregistreze scăderi ale nivelurilor de trafic cel puțin până în 2023. În plus, lucrătorii au fost afectați în aceeași măsură de scăderea traficului. Deși informațiile cu privire la acest aspect rămân greu de găsit, Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) estimează că aproximativ 60 % dintre lucrătorii de la sol nu au lucrat în timpul pandemiei (4). Introducerea de măsuri care ar denatura concurența în această perioadă de redresare ar putea avea consecințe negative atât asupra lucrătorilor, cât și asupra industriei în ansamblu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Cu toate acestea, sprijinim alocarea cu titlu gratuit a certificatelor în cadrul ETS doar pentru a preveni denaturarea concurenței sau relocarea emisiilor de dioxid de carbon. Trebuie să se țină seama de posibila relocare a emisiilor de dioxid de carbon care ar putea apărea în cazul orientării companiilor aeriene către destinații mai ieftine, în special pe piața activităților recreative. Există în continuare riscul ca multe destinații de agrement tipice să fie trecute cu vederea în favoarea destinațiilor din afara SEE, deoarece acestea oferă taxe de emisii mai ieftine în comparație cu cele din SEE. În ceea ce privește zborurile din afara SEE, acestora trebuie să li se acorde mai multă atenție, deoarece există un risc considerabil ca operatorii din țări terțe să profite de ETS și să afecteze condițiile de concurență echitabile. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Prin urmare, considerăm că, deși data eliminării certificatelor gratuite ar trebui să rămână anul 2027, certificatele gratuite ar trebui acordate numai pentru a proteja concurența loială. În acest mod, prezenta propunere își poate atinge obiectivele și poate proteja condițiile de concurență echitabile pe măsură ce întreprinderile încearcă să se redreseze și să concureze în cadrul noului ETS. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Concurența loială și relocarea emisiilor de dioxid de carbon

| 3.2.1. | Aviația este o industrie globală extrem de mobilă și puternic liberalizată. Prin urmare, sectorul este predispus la o concurență semnificativă, dintre care o mare parte denaturează sau are potențialul de a denatura piața. Acest lucru reiese mod clar din problemele sociale cu care se confruntă piața aviației, unde companiile au utilizat condiții sociale favorabile în SEE și în țări terțe pentru a exploata lucrătorii și a reduce costurile cu forța de muncă. Această practică este în prezent răspândită în sectorul aviației și reprezintă un avertisment pentru noi atunci când se iau în considerare costurile de mediu. Prin urmare, este necesară o legislație solidă pentru a se asigura că nu există o relocare a emisiilor de dioxid de carbon sau o exploatare a ETS de către țări sau întreprinderi, în special de către cele din afara sistemului. Acest lucru este cel mai relevant atunci când se ia în considerare traficul intercontinental, de exemplu pasagerii care tranzitează SEE și al căror punct de plecare sau de sosire nu se află în SEE sau cei care pleacă sau sosesc din SEE, dar care tranzitează noduri din afara SEE. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Salutăm propunerea de a include aplicarea integrală a ETS la toate zborurile intra-SEE, deoarece acest lucru va contribui la menținerea unor condiții de concurență echitabile pe piață. Sprijinim, de asemenea, intenția propunerii de a elimina certificatele gratuite, dar subliniem că acestea ar trebui acordate numai pentru a menține concurența loială. Domeniul de aplicare al acestei dispoziții nu ar trebui să se limiteze la concurența dintre companiile aeriene, ci ar trebui extins pentru a asigura o concurență loială între nodurile din SEE și cele din afara SEE care concurează pentru traficul de tranzit, precum și destinațiile de agrement care concurează cu destinații din afara SEE. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | În ceea ce privește traficul pe distanțe lungi, transportatorii și nodurile aeriene importante din SEE se confruntă cu o concurență semnificativă din partea transportatorilor aerieni și a nodurilor din Orientul Mijlociu. Această concurență este resimțită cel mai mult atunci când pasagerii nu sosesc în SEE, ci tranzitează în timpul călătoriilor intercontinentale sau când pleacă din SEE sau sosesc în SEE, dar fac escală într-un nod din afara SEE. Având în vedere proximitatea altor noduri aeriene majore din afara SEE, trebuie să ne asigurăm că companiile aeriene pot rămâne competitive pe această piață. În mod tradițional, transportatorii tradiționali de pe această piață au standarde sociale ridicate și locuri de muncă decente. În alte regiuni, în special în regiunea Golfului, lucrătorilor li se refuză drepturi fundamentale, cum ar fi libertatea de asociere, trebuind a fi luate toate măsurile pentru a se asigura că transportatorii cu sediul în aceste țări nu înregistrează beneficii în detrimentul întreprinderilor europene și al lucrătorilor europeni. Prin urmare, sunt necesare mecanisme de protecție specifice pentru a pune capăt dezavantajelor concurențiale. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Din ianuarie 2020, prețul certificatelor de emisii UE (EUA) a crescut de la aproximativ 20 EUR/tonă la peste 70 EUR/tonă. În ceea ce privește cererea, instalațiile, adică întreprinderile care au nevoie de certificate, întrucât emit CO2 în procesele lor de producție, concurează cu instituțiile financiare și cu intermediarii. Cei din urmă sunt pe deplin conștienți de faptul că primii au nevoie de certificate pentru a-și desfășura activitatea. În plus, nu există un plafon de preț pe piață, întrucât sancțiunea pentru emisiile fără certificate nu elimină obligația de a cumpăra astfel de certificate (5). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Este imperativ ca propunerea să protejeze condițiile de concurență echitabile între acești transportatori și să asigure că nu există efecte negative pe termen lung asupra condițiilor sociale ale lucrătorilor din cauza concurenței neloiale din partea întreprinderilor care nu operează în cadrul ETS. Pentru a asigura o analiză completă a provocărilor, recomandăm lansarea unei evaluări a impactului social care să ia în considerare legătura dintre aplicarea ETS, concurența loială și potențialele daune sociale provocate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon. În plus, propunem două evaluări intermediare care să analizeze impactul social, economic și de mediu al ETS modificat. Ele ar trebui să fie efectuate la doi ani și la patru ani de la intrarea în vigoare a ETS modificat și să ofere tuturor părților interesate posibilitatea de a revizui aplicarea ETS și obiectivele programului. Aceste evaluări vor oferi, de asemenea, ocazia de a verifica redresarea industriei în raport cu obiectivele ETS. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Pentru a spori gradul de echitate al propunerii, sugerăm să se aibă în vedere două elemente suplimentare ale acesteia: |
| --- | --- |

3.2.6.

| (a) | Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) |
| --- | --- |

(a)

Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM)

Aplicarea unui CBAM va limita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și va încuraja actorii din afara UE să își îmbunătățească amprenta de mediu. Industria aviatică nu este legată de frontiere și, ca atare, este dificil să se legifereze în interiorul frontierelor UE, întrucât o mare parte din trafic va avea loc în afara granițelor. După cum s-a menționat anterior, nivelurile mai ridicate ale standardelor sociale în sectorul aviației din UE trebuie să fie protejate în mod prioritar, iar un CBAM va sprijini acest lucru. Întrucât sprijină dezvoltarea sectorului aviației prin încheierea unor acorduri cuprinzătoare privind serviciile aeriene cu țări terțe, Comisia ar trebui să ia în considerare aplicarea unui CBAM zborurilor de transfer din noduri aeriene din afara UE sau a altor mijloace de sprijinire a creșterii durabile a operațiunilor din afara SEE.

| (b) | Măsuri suplimentare pentru protejarea condițiilor de concurență echitabile |
| --- | --- |

(b)

Măsuri suplimentare pentru protejarea condițiilor de concurență echitabile

Revizuirea EU ETS trebuie să abordeze riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. Relocarea emisiilor de dioxid de carbon reprezintă o amenințare semnificativă la adresa pieței aviatice din SEE, având în vedere proximitatea sa față de o serie de noduri care gestionează un volum semnificativ de trafic din afara SEE. În prezent, majoritatea pasagerilor au o serie de opțiuni pentru zborurile lor în afara SEE, care includ atât noduri interne, cât și externe. Cu toate acestea, având în vedere costul crescut al ETS, există un risc semnificativ ca companiile aeriene din SEE să fie afectate de operațiuni de dumping, desfășurate în noduri din afara SEE. Pentru a contracara această situație, alocarea cu titlu gratuit a certificatelor trebuie înlocuită cu un mecanism specific îndreptat împotriva dezavantajelor concurențiale, în special pentru a proteja companiile aeriene și nodurile europene.

3.3.   Luarea în considerare a modulării prețurilor în funcție de capacitatea aeronavei

| 3.3.1. | Ar trebui să se acorde o atenție mai mare posibilității de a aplica un sistem modular de stabilire a prețurilor pentru certificatele ETS, care să respecte principiul „poluatorul plătește” și care să promoveze transportul de masă mai degrabă decât transportul privat. În septembrie 2021, aviația de afaceri a crescut cu 27 % față de nivelurile din 2019 (6), probabil ca urmare a reducerii capacității în sectorul transportului aerian regulat de pasageri. Spre deosebire de aeronavele de pasageri cu orar de zbor fix, avioanele private au o capacitate de pasageri semnificativ mai scăzută. Cu toate acestea, ele sunt tratate în același mod ca aeronavele cu o capacitate mult mai mare. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ETS ar trebui să sprijine trecerea la moduri de transport mai durabile, inclusiv în sectorul aviației, motiv pentru care ar trebui să promoveze o reducere a utilizării aviației de afaceri. ETS ar trebui să urmeze principiul „poluatorul plătește”, obligând astfel utilizatorii de avioane private să plătească taxe mai mari. De asemenea, ar putea fi avute în vedere măsuri operaționale care să descurajeze utilizarea acestor avioane, acordând prioritate traficului regulat de pasageri și în alte moduri, ca de exemplu prin taxe pentru rutele aeriene și sloturi aeroportuare. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Reinvestirea veniturilor ETS

| 3.4.1. | Veniturile obținute din ETS trebuie investite în acest sector pentru a sprijini un domeniu durabil din punct de vedere social și ecologic, precum și o tranziție echitabilă. Este bine cunoscut faptul că tranziția industriei aviatice către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon va necesita investiții semnificative, iar ETS reprezintă o oportunitate de a furniza investițiile necesare în acest sens. Acestea ar trebui să se concentreze pe creșterea disponibilității și a utilizării SAF, reducând, în același timp, costurile lor pentru a garanta că utilizatorii își pot menține rentabilitatea, decarbonizând în același timp sectorul. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Salutăm ambiția extinsă a Comisiei în ceea ce privește aspectele legate de aviație ale pachetului „Pregătiți pentru 55” și sprijinim dezvoltarea continuă a unor măsuri durabile în domeniul aviației atât în contextul revizuirii Directivei ETS, cât și al propunerii de regulament privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil. Aceste două propuneri sunt complementare și, ca atare, veniturile obținute din ETS ar trebui să vină în sprijinul obiectivelor lor. Prin urmare, veniturile ETS ar trebui utilizate pentru a promova accesul la SAF și pentru a reduce costurile acestora în întregul SEE. În plus, ETS ar putea oferi ajutor financiar aeroporturilor, furnizorilor de combustibil și societăților de servicii de handling la sol pentru a respecta noile cerințe privind disponibilitatea SAF în aeroporturi. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Veniturile ar trebui, de asemenea, reinvestite în proiecte de dezvoltare care să reducă și mai mult impactul aviației asupra mediului. Tehnologiile precum combustibilii pe bază de hidrogen reprezintă o opțiune de reducere a impactului aviației pe termen lung. Cu toate acestea, o astfel de tehnologie este prohibitivă din punctul de vedere al costurilor și este departe de a putea fi aplicată pe piață, deși investițiile în proiecte pe bază de hidrogen și în alți combustibili alternativi vor sprijini reducerea costurilor și, în timp, o utilizare mai amplă. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Veniturile trebuie să sprijine, de asemenea, o tranziție echitabilă pentru lucrătorii din industria aviatică care au fost afectați negativ de schimbările climatice. Se anticipează că anumite infrastructuri aviatice vor dispărea de-a lungul timpului odată cu dezvoltarea tehnologiei. Acești lucrători ar putea rămâne fără locuri de muncă, fiind necesare oportunități de recalificare și perfecționare profesională astfel încât ei să poată trece la noi locuri de muncă, ecologice și durabile. Pentru a pune în aplicare acest lucru, ar putea fi creat un fond social pentru aviație care să permită formarea și tranziția lucrătorilor din sectorul aviației. Un astfel de fond ar putea fi gestionat de Comisia Europeană, cu sprijinul angajatorilor și al sindicatelor. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Pe lângă fond, Comisia ar trebui să colaboreze cu comitetele europene de întreprindere, cu comitetele de dialog social sectorial și cu alte forumuri comune, cum ar fi masa rotundă în domeniul aviației, cu privire la impactul continuu al ETS revizuit pe parcursul punerii sale în aplicare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dialogului social cu lucrătorii și înțelegerii nevoilor și preocupărilor acestora în ceea ce privește aviația durabilă și tranziția echitabilă în acest sector. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Extinderea transportului intermodal

| 3.5.1. | Transportul intermodal este o modalitate simplă și eficientă din punctul de vedere al costurilor de a reduce imediat impactul transporturilor asupra climei. În prezent, multe companii aeriene permit deja pasagerilor să achiziționeze bilete intermodale, în special prin acorduri cu operatorii feroviari. Astfel de acorduri permit o reducere globală a zborurilor, dar promovează, de asemenea, utilizarea transportului de masă durabil într-un mod eficient. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Propunerea ar trebui să încurajeze operatorii să dezvolte rețele de transport intermodal în bazele lor principale pentru a permite extinderea la o rețea mai mare, reducând, în același timp, zborurile inutile pe distanțe extrem de scurte. Acest lucru ar putea fi încurajat prin creșterea nivelului certificatelor gratuite în acele părți ale rețelei companiei aeriene care se află în zone fără conexiuni feroviare convenabile atunci când companiile aeriene își mută rutele către moduri de transport non-aeronautice. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Conectivitatea regională

| 3.6.1. | În absența unei forme alternative de transport, există riscul ca ETS să conducă la reducerea conectivității cu regiunile îndepărtate ale Europei. Este esențial ca orice acțiune întreprinsă să nu amenințe conectivitatea cu regiunile europene și cu statele membre periferice. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Regiunile periferice se bazează pe aviație pentru a-și asigura conectivitatea și dezvoltarea economică. Situația lor se datorează depărtării, dimensiunii reduse, insularității și dependenței puternice de conectivitatea cu continentul pentru mărfuri, accesul la servicii, conectivitatea și de coeziunea teritorială. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | În plus, aceste regiuni au unele dintre cele mai scăzute rate ale PIB-ului din Europa și, ca atare, trebuie protejate și promovate. Prin urmare, propunem menținerea statutului special al regiunilor ultraperiferice ale UE (Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica, Mayotte, Réunion, St. Martin, Azore, Madeira și Insulele Canare) și ca aceste regiuni să fie exceptate de la ETS în conformitate cu articolul 349 din TFUE, care permite derogări de la aplicarea legislației UE în aceste regiuni. |
| --- | --- |

3.6.3.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1

(2)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-data-snapshot-16-recovery-wide-variations.

2

(3)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-forecast-update-2021-2027.

3

(4)  https://www.etf-europe.org/ground-handling-sector-fights-for-its-survival-as-more-than-half-of-airport-based-workers-are-out-of-work/.

4

(5)  https://zpp.net.pl/en/press-release-new-eu-emissions-trading-scheme-how-to-mitigate-the-risks-for-european-consumers-and-smes/.

5

(6)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2021-09/covid19-eurocontrol-comprehensive-air-traffic-assessment-30092021.pdf.

6

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/158

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

[COM(2021) 568 – 2021/0206 (COD)]

(2022/C 152/26)

| Raportor: | domnul Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Alena MASTANTUONO |

Raportor:

domnul Thomas KATTNIG

Coraportor:

doamna Alena MASTANTUONO

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliu, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 91 alineatul (1) litera (d), articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 9.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 194/3/9 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliu, 20.9.2021

Temei juridic

Articolul 91 alineatul (1) litera (d), articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

9.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

194/3/9

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută instituirea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, menit să atenueze impactul social și economic negativ al noii metode de stabilire a prețului carbonului și pentru a oferi statelor membre fonduri pentru a sprijini măsurile lor de abordare a impactului social al acestui sistem de comercializare a certificatelor de emisii asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste. CESE recunoaște, de asemenea, că, prin acest regulament, Comisia își demonstrează în mod credibil disponibilitatea de a combate sărăcia energetică sau în materie de mobilitate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cu toate acestea, CESE este convins că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice nu va oferi un sprijin financiar suficient pentru a face față în mod responsabil efectelor socioeconomice ale stabilirii prețului carbonului. Provocarea enormă pe care o reprezintă conceperea unui mecanism de compensare eficace și echitabil într-o zonă economică eterogenă, care cuprinde 27 de state membre, necesită măsuri și resurse de însoțire mai ample la nivelul UE și la nivel național. CESE solicită statelor membre să exploateze sinergiile Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice cu alte resurse financiare disponibile și să îl utilizeze în cel mai eficient mod. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Măsurile și etapele de transformare prevăzute de pachetul „Pregătiți pentru 55” (Fit for 55) vor duce la schimbări masive și nu trebuie să piardă din vedere situația socială și economică a fiecărui stat membru. În caz contrar, acceptarea societală a acestor măsuri ar fi pusă în pericol. La nivelul statelor membre, măsurile de însoțire a pachetului trebuie să fie deja discutate și puse în aplicare în prezent. Pentru a obține o transformare verde justă, atenția ar trebui îndreptată în acest context asupra unei tranziții echitabile pentru toți. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că scopul stabilirii unui preț mai ridicat al carbonului nu este în niciun caz de a crește veniturile, ci de a orienta comportamentul pieței către tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin urmare, există un argument puternic pentru furnizarea de către Comisie a unor resurse financiare suplimentare. În plus, termenul stabilit, adică anul 2032, nu pare concludent. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Unele părți interesate, inclusiv partenerii sociali, care reprezintă atât angajatorii, cât și angajații, au fost sceptici și chiar dezaprobatori în ceea ce privește extinderea comercializării certificatelor de emisii la clădiri și la transportul rutier, subliniind impactul social și economic preconizat al unei creșteri a prețurilor la încălzire și combustibil asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii și a utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste. Trebuie evitat cu orice preț riscul lipsei de adeziune a cetățenilor pentru politica europeană privind clima și apariția unor mișcări de protest pe scară largă, precum cele ale „vestelor galbene”. În această privință, Comisia ar trebui să își supună planurile unei examinări aprofundate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE regretă absența unui analize a Comisiei în ceea ce privește impactul pachetului „Pregătiți pentru 55” asupra fiecărui stat membru sau asupra diferitelor sectoare. Comitetul, consideră că ar fi fost meritată o evaluare specifică a impactului instituirii Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută obligația statelor membre de a prezenta un pachet cuprinzător de măsuri și investiții ca plan social privind clima, pe lângă versiunea actualizată a planului lor național privind energia și clima, în conformitate cu Regulamentul privind guvernanța. CESE solicită implicarea partenerilor sociali, a camerelor de comerț, a societății civile, a organizațiilor de tineret, precum și a autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor sociale naționale privind clima de către statele membre. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE este preocupat de faptul că costurile unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transporturi ar depăși beneficiile dorite și ar putea conduce la creșteri de prețuri necontrolate și, prin urmare, chiar riscante sub aspect existențial. Prin urmare, CESE este, în general, critic cu privire la faptul că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este legat de introducerea unui ETS pentru clădiri și transporturi și ar aprecia o rubrică specifică în bugetul UE dedicată impactului social al tranziției verzi. Mai degrabă, ar trebui urmărită, în principiu, introducerea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE remarcă faptul că trebuie asigurată utilizarea eficientă a resurselor fondului, iar frauda, corupția și conflictele de interese asociate cu măsurile sprijinite de ond trebuie prevenite. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În conformitate cu statul de drept, salută măsurile propuse de Comisie pentru un sistem de control intern eficace și eficient și anunțul privind recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit sau utilizate necorespunzător. În plus, CESE se întreabă, de asemenea, dacă procedura UE de reducere a fondurilor UE atunci când statele membre încalcă statul de drept se va aplica în cazul plății fondurilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită mai multe clarificări cu privire la finanțarea fondului. Propunerea prevede că finanțarea se va baza pe o piață a EU ETS volatilă. Prin urmare, CESE nu înțelege de ce se propune o sumă fixă de 72,2 miliarde EUR. Volatilitatea prețurilor va determina bugetul fondului. Acest lucru subliniază, printre altele, necesitatea unei finanțări mai stabile. CESE propune introducerea unei flexibilități financiare parțiale în ceea ce privește fondul, în funcție de evoluția reală a prețului certificatelor de emisii (în care alocarea ar putea fi majorată odată cu creșterea prețului). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Atunci când analizează distribuția fondului între statele membre, CESE subliniază că tarifarea carbonului ar putea avea un impact diferit asupra fiecărui stat membru și ar putea intra în contradicție cu măsurile naționale deja în vigoare, astfel cum a subliniat Parlamentul irlandez în avizul său motivat privind subsidiaritatea. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE salută abordarea prin care egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective și a chestiunilor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap, sunt urmărite și promovate la elaborarea și punerea în aplicare a planurilor naționale, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. Tarifele planificate pentru emisiile de dioxid de carbon afectează în special femeile, întrucât acestea reprezintă 85 % din familiile monoparentale. Familiile monoparentale prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE știe foarte bine că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice reprezintă o reacție pe termen mediu la problema compensării costurilor mai ridicate ale tranziției verzi pentru entitățile vulnerabile. Situația actuală a evoluției prețurilor la energie necesită însă o soluție imediată. CESE salută Comunicarea Comisiei, care oferă statelor membre un „set de măsuri” pentru a aborda impactul imediat al creșterii actuale a prețurilor cu ridicata la gaze naturale și energie electrică și pentru a consolida reziliența la șocurile viitoare ale prețurilor. Printre măsurile naționale pe termen scurt se numără sprijinul de urgență pentru venit acordat gospodăriilor, ajutorul pentru întreprinderi și reducerile fiscale specifice. Pentru a alinia ajutorul la setul de măsuri, CESE propune extinderea domeniului de aplicare al Fondului social pentru climă la întreprinderile mici și mijlocii vulnerabile. Această reacție este compatibilă cu misiunea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și respectă normele relevante ale UE. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE invită statele membre să sprijine dezvoltarea și furnizarea de servicii de mobilitate și transport cu emisii zero și scăzute la prețuri accesibile. CESE consideră că furnizarea de servicii publice de transport de călători, în limitele posibilităților legale, reprezintă coloana vertebrală a mobilității durabile și la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Sinteza documentului Comisiei

| 2.1. | Pe baza Strategiei privind Pactul verde european, în comunicarea sa din septembrie 2020, intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (1), Comisia a propus ca obiectivele climatice ale Uniunii Europene să devină mai ambițioase și a prezentat un plan de creștere a obiectivului obligatoriu de reducere a emisiilor nete la cel puțin 55 % până în 2030. La 11 decembrie 2020, Consiliul European a aprobat acest obiectiv, subliniind importanța de a lua în considerare aspectele legate de echitate și solidaritate și de a nu lăsa pe nimeni în urmă și, la 25 mai 2021, a reafirmat aceste concluzii și a solicitat Comisiei Europene să-și prezinte pachetul legislativ alături de o examinare aprofundată a impactului de mediu, economic și social la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pentru a pune în aplicare Legea europeană a climei și Concluziile Consiliului European, la 14 iulie 2021, Comisia a propus pachetul „Pregătiți pentru 55” care revizuiește unele acte legislative în domeniul climei și al energiei în vigoare în prezent și propune noi inițiative. Pachetul „Pregătiți pentru 55”, NextGenerationEU și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 vor contribui la asigurarea dublei transformări – verzi și digitale – pe care Europa se străduiește să o realizeze. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Potrivit Comisiei, un obiectiv climatic mai ambițios al Uniunii Europene înseamnă și că trebuie sporite contribuțiile din toate sectoarele. În cadrul revizuirii Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) („Directiva EU ETS”), a propus, prin urmare, comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier. Pentru a aborda impactul social și distributiv ale sistemelor de comercializare a certificatelor de emisii pentru cele două noi sectoare, clădiri și transportul rutier, asupra celor mai vulnerabili din punct de vedere financiar, Comisia a propus în cadrul pachetului „Fit for 55”, un regulament de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În perioada 2025-2032, Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este destinat să asigure atenuarea impactului noii stabiliri a prețului carbonului și oferirea de fonduri statelor membre pentru a sprijini măsurile lor de abordare a impactului social al acestui sistem de comercializare a certificatelor de emisii asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport vulnerabili din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sprijinul urmează să fie acordat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute. Cel puțin 50 % din resursele financiare necesare pentru măsurile solicitate trebuie să fie furnizate chiar de statele membre. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Planurile naționale privind energia și clima (NECP) prezintă modul în care statele membre intenționează să abordeze eficiența energetică, sursele regenerabile și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și modul în care acoperă deja sărăcia energetică în temeiul legislației actuale. Comisia monitorizează progresele înregistrate și raportează cu privire la acestea în cadrul raportului privind uniunea energetică. Statele membre ar trebui să propună un pachet cuprinzător de măsuri și investiții care să fie finanțate de fond și să îl prezinte ca planul lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, pe lângă versiunea actualizată a planurilor lor naționale privind energia și clima, în temeiul Regulamentului privind guvernanța. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Statele membre ar trebui să raporteze Comisiei în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul raportării bienale cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a planurilor lor naționale privind energia și clima în temeiul Regulamentului privind guvernanța. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Punerea în aplicare a fondului prin intermediul planurilor statelor membre pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este în acord și cu politicile și măsurile sprijinite de alte instrumente ale UE menite să promoveze o tranziție justă din punct de vedere social. Printre acestea se numără Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (3), al cărui obiectiv este o transformare verde compatibilă din punct de vedere social și justă pentru toți europenii, Fondul social european Plus (FSE+), planurile pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului (4), strategiile pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și al Consiliului (5) și Observatorul sărăciei energetice, care sprijină eforturile statelor membre de reducere și monitorizare a sărăciei energetice și a mixurilor de politici conexe, în conformitate cu Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Majoritatea veniturilor provenite din comercializarea noilor certificate de emisii vor ajunge la bugetele naționale ale statelor membre și ar trebui, potrivit ideii Comisiei, să fie utilizate în scopuri legate de climă, precum abordarea impactului social al noului sistem de comercializare a emisiilor. Statele membre sunt încurajate să utilizeze aceste venituri, precum și fonduri suplimentare din alte programe ale Uniunii Europene, pentru măsuri care sprijină decarbonizarea sectoarelor compatibilă din punct de vedere social. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Totalul resurselor financiare atribuite ale Fondului pentru perioada 2025-2032 se ridică la 72,2 miliarde EUR în prețuri curente. Comisia va prezenta în curând o propunere de revizuire specifică a Regulamentului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 pentru a include cheltuieli suplimentare ale Uniunii Europene în valoare de 23,7 miliarde EUR pentru perioada 2025-2027. Aceste fonduri ar trebui să fie concentrate la începutul perioadei, pentru a iniția și a însoți introducerea lină a noului sistem ETS. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În principiu, grație legăturii directe cu noul sistem ETS, pachetul financiar al fondului ar trebui să corespundă unui procent de 25 % din veniturile preconizate din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei EU ETS. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Repartizarea anuală a angajamentelor bugetare ar trebui calibrată în conformitate cu obiectivele fondului. Aceasta are ca rezultat o concentrare la începutul perioadei în conformitate cu obiectivul fondului de a atenua impactul extinderii domeniului de aplicare al Directivei EU ETS asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport mai vulnerabili din punct de vedere financiar. Pentru a anticipa consecințele extinderii, sprijinul este deja disponibil începând cu 2025. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Declarația de la Porto din 8 mai 2021 a confirmat angajamentul Consiliului European de a depune eforturi pentru o Europă socială și hotărârea sa de a intensifica și mai mult punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale la nivelul UE și la nivel național, acordând atenția cuvenită competențelor respective și principiilor subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Execuția fondului de ar trebui să se desfășoare în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, asigurând inclusiv prevenirea și urmărirea penală eficace a fraudei, precum frauda fiscală, evaziunea fiscală, corupția și conflictele de interese. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Observații generale ale CESE

| 3.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină acțiunile importante întreprinse pentru atingerea obiectivelor privind neutralitatea climatică și reziliența la schimbările climatice până în 2050, urmărite de Pactul verde european (PVE). Comitetul recunoaște conștientizarea de către Comisie a faptului că criza climatică și tranziția energetică nu sunt provocări pur tehnice și structurale, ci și sociale, economice și distributive. CESE salută instituirea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, așa cum este el propus prin prezentul regulament, menit să atenueze impactul social și economic negativ al noii metode de stabilire a prețului carbonului și pentru a oferi statelor membre fonduri pentru a sprijini măsurile lor de abordare a impactului social al acestui sistem de comercializare a certificatelor de emisii asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste. CESE recunoaște, de asemenea, că, prin acest regulament, Comisia își demonstrează în mod credibil disponibilitatea de a combate sărăcia energetică sau în materie de mobilitate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, CESE este convins că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice nu va oferi un sprijin financiar suficient pentru a aborda în mod responsabil efectelor socioeconomice ale stabilirii prețului carbonului. Provocarea enormă pe care o reprezintă conceperea unui mecanism de compensare eficace și echitabil într-o zonă economică eterogenă, care cuprinde 27 de state membre, necesită măsuri și resurse de însoțire mai ample la nivelul UE și la nivel național. CESE solicită statelor membre să exploateze sinergiile Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice cu alte resurse financiare disponibile și să îl utilizeze în cel mai eficient mod. În același timp, introducerea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice trebuie privită în contextul întregului pachet „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază că măsurile climatice preconizate și impactul acestora pot exacerba și mai mult inegalitățile deja existente. CESE solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului să plaseze principiul unei tranziții juste în centrul măsurilor lor de atenuare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Măsurile și etapele de transformare prevăzute de pachetul „Pregătiți pentru 55” (Fit for 55) vor duce la schimbări masive și nu trebuie să piardă din vedere situația socială și economică a fiecărui stat membru. În caz contrar, acceptarea societală a acestor măsuri ar fi pusă în pericol. La nivelul statelor membre, măsurile de însoțire a pachetului trebuie să fie deja discutate și puse în aplicare în prezent. Pentru a obține o transformare verde justă, atenția ar trebui îndreptată în acest context asupra unei tranziții echitabile pentru toți. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cuantumul fondului se va ridica la 72,2 miliarde EUR între 2025 și 2032, utilizând 25 % din veniturile ETS din sectorul transporturilor și al clădirilor. În raport cu provocările generate de o astfel de extindere a sistemului ETS, aceasta este o sumă foarte mică. CESE consideră că scopul stabilirii unui preț mai ridicat al carbonului nu este în niciun caz de a crește veniturile, ci de a orienta comportamentul pieței către tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin urmare, există un argument puternic pentru furnizarea de resurse financiare suplimentare din partea Comisiei și a statelor membre. În plus, termenul stabilit, adică anul 2032, nu pare concludent. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Unele părți interesate, inclusiv partenerii sociali, care reprezintă atât angajatorii, cât și angajații, au fost sceptici și chiar dezaprobatori în ceea ce privește extinderea comercializării certificatelor de emisii la clădiri și la transportul rutier, subliniind impactul social și economic preconizat al unei creșteri a prețurilor la încălzire și combustibil asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii și a utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste. Trebuie evitat cu orice preț riscul lipsei de adeziune a cetățenilor pentru politica europeană privind clima și apariția unor mișcări de protest pe scară largă, precum cele ale „vestelor galbene”. În această privință, Comisia ar trebui să își supună planurile unei examinări aprofundate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE regretă absența unui analize a Comisiei în ceea ce privește impactul pachetului „Pregătiți pentru 55” asupra fiecărui stat membru sau asupra diferitelor sectoare. Comitetul, consideră că ar fi fost meritată o evaluare specifică a impactului instituirii Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Gospodăriile cu venituri mici se confruntă deja cu dificultăți diferite în cadrul sistemului actual. Pentru acestea, în plus față de sprijinul pe termen scurt, sunt necesare soluții pe termen lung și, prin urmare, durabile. În opinia CESE, UE are nevoie de o finanțare solidă la nivelul UE, care să atenueze impactul socioeconomic al măsurilor climatice și să asigure o tranziție justă. Prin urmare, introducerea la nivelul UE a unui fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este, de asemenea, esențială în opinia CESE și nu ar trebui legată de introducerea unui sistem ETS pentru sectorul clădirilor și al transportului. Concluzia se bazează mai ales pe un studiu realizat de Fundația europeană pentru climă (7), conform căruia „doar un sistem ETS extins nu ar duce la reducerea substanțială a emisiilor necesare în transportul rutier și în clădiri”. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Deși salută în principiu propunerea de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, CESE atrage atenția că finanțarea acestuia depinde de introducerea unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport (articolul 26. Locuințele și mobilitatea reprezintă nevoi de bază și, prin urmare, asigurarea acestora face parte din serviciile de interes general. CESE este preocupat de faptul că costurile unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transporturi ar depăși beneficiile dorite și ar putea conduce la creșteri de prețuri necontrolate și, prin urmare, chiar riscante sub aspect existențial. Prin urmare, CESE este, în general, critic cu privire la faptul că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este legat de introducerea unui ETS pentru clădiri și transporturi și ar aprecia o rubrică specifică în bugetul UE dedicată impactului social al tranziției verzi. Mai degrabă, ar trebui urmărită, în principiu, introducerea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Fondul prevede plăți compensatorii sociale, pe de o parte, și stimulente pentru vehiculele electrice, precum și investiții în infrastructura de încărcare și decarbonizarea clădirilor, pe de altă parte. Cu toate acestea, ar trebui să se țină seama de nevoile gospodăriilor cu venituri mici, iar măsurile legate de electrificarea mobilității ar trebui să fie cuprinzătoare și orientate spre viitor, permițând gospodăriilor cu venituri reduse să utilizeze mobilitatea e-urbană sau noile modele de afaceri, cum ar fi utilizarea în comun a autoturismelor. CESE subliniază că promovarea mobilității cu emisii zero și cu emisii scăzute nu ar trebui să se concentreze doar asupra electromobilității, și că ar trebui, după caz, să fie promovați și alți combustibili alternativi și cu costuri reduse, cum ar fi biocombustibilii. CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a promova soluții cu emisii scăzute atunci când, din motive financiare sau tehnice, nu sunt posibile alternative cu emisii zero. În acest context, CESE atrage atenția asupra faptului că gospodăriile cu venituri mici ar trebui să înlocuiască cu prioritate autoturismele vechi și poluante cu vehicule mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil, ceea ce necesită o regândire aprofundată a pieței europene a autovehiculelor de ocazie. Este important ca aceste aspecte ale unei tranziții juste să fie luate în considerare de statele membre la elaborarea planurilor lor sociale privind clima și de Comisie atunci când le evaluează. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În momentul luării în considerare a distribuirii fondului între statele membre, Comisia a căutat o formulă care să țină seama de dimensiunea populației (inclusiv proporția zonelor rurale), de venitul național brut pe cap de locuitor, de proporția gospodăriilor vulnerabile și de emisiile gospodăriilor provenite de la arderea combustibililor. CESE se teme că acest lucru nu va fi suficient pentru a ține seama de inegalitățile din interiorul țărilor și dintre acestea. Un stat membru relativ sărac, în care nivelul de inegalitate este mai scăzut, ar avea în final de câștigat mai puțin decât un stat membru bogat, cu un nivel ridicat de inegalitate. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Statele membre trebuie să prezinte, pe lângă planurile lor naționale privind energia și clima, planuri pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice până în 2024, prin care să identifice grupurile vulnerabile și măsurile aferente. În acest context, diferențele majore în ceea ce privește angajamentul și capacitățile instituționale ridică întrebarea dacă acest lucru va funcționa. Diferențele majore în ceea ce privește modul în care statele membre au abordat chestiunea tranziției juste în diferitele planuri naționale privind energia și clima pot oferi o imagine prealabilă a ceea ce se poate aștepta. Prin urmare, CESE solicită implicarea partenerilor sociali, a camerelor de comerț, a societății civile, a organizațiilor de tineret, precum și a autorităților locale și regionale în elaborarea planurilor sociale naționale privind clima de către statele membre. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE recunoaște că, în acest regulament, ca și în alte documente, precum Comunicarea și Recomandarea privind sărăcia energetică [C(2020) 9600 final] sau inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor” publicată în cursul iernii [COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final], Comisia acordă din nou o atenție deosebită combaterii sărăciei energetice. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Observatorul sărăciei energetice estimează că un total de peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană sunt afectate de sărăcia energetică. Pe baza concluziilor Observatorului european al sărăciei energetice și al indicelui european al sărăciei energetice, actualizat recent, ar trebui elaborat un plan de acțiune european pentru eradicarea sărăciei energetice, în cooperare cu părțile interesate, inclusiv cu organizațiile de consumatori și cu ONG-urile implicate în combaterea sărăciei, cum ar fi Rețeaua europeană pentru combaterea sărăciei, pentru a garanta că acțiunile publice vizează din ce în ce mai mult cauzele subiacente ale sărăciei energetice. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În consecință, sunt necesare măsuri concrete de combatere a sărăciei energetice, atât la nivel național, cât și la nivel european. Printre acestea se numără îmbunătățirea accesului la subvenții pentru renovări termice sau înlocuirea sistemelor de încălzire pentru gospodăriile sărace din punct de vedere energetic, modelele obligatorii de aprovizionare de bază și dispozițiile generale de protecție pentru consumatorii din sectorul energetic. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | În acest context, CESE atrage atenția asupra principiului 20 din Pilonul european al drepturilor sociale, care stipulează că „orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate într-o situație dificilă, trebuie să existe un sprijin pentru accesul la aceste servicii”. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE remarcă faptul că trebuie asigurată utilizarea eficientă a resurselor fondului, iar frauda, corupția și conflictele de interese asociate cu măsurile sprijinite de ond trebuie prevenite. În conformitate cu statul de drept, salută măsurile propuse de Comisie pentru un sistem de control intern eficace și eficient și anunțul privind recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit sau utilizate necorespunzător. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE recomandă ca Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să fie un instrument sistemic, care acționează global în corelație cu celelalte vehicule, pentru a compensa costurile tot mai mari ale tranziției verzi ale UE și ale statelor membre, lucru care contribuie în mod substanțial la atingerea obiectivelor de durabilitate. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | CESE solicită mai multe clarificări cu privire la finanțarea fondului. Propunerea prevede că finanțarea se va baza pe o piață a EU ETS volatilă. Prin urmare, CESE nu înțelege de ce se propune o sumă fixă de 72,2 miliarde EUR. Volatilitatea prețurilor va determina bugetul fondului. Acest lucru subliniază, printre altele, necesitatea unei finanțări mai stabile. CESE propune introducerea unei flexibilități financiare parțiale în ceea ce privește fondul, în funcție de evoluția reală a prețului certificatelor de emisii (în care alocarea s-a putea majora odată cu creșterea prețului). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Creșterea masivă a prețurilor cu ridicata pentru gaze naturale și energie electrică conduce la sarcini financiare masive pentru consumatori. CESE știe foarte bine că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice reprezintă o reacție pe termen mediu la problema compensării costurilor mai ridicate ale tranziției verzi pentru entitățile vulnerabile. Situația actuală a evoluției prețurilor la energie necesită însă o soluție imediată. CESE salută Comunicarea Comisiei, care oferă statelor membre un „set de măsuri” pentru a aborda impactul imediat al creșterii actuale a prețurilor cu ridicata la gaze naturale și energie electrică și pentru a consolida reziliența la șocurile viitoare ale prețurilor. Printre măsurile naționale pe termen scurt se numără sprijinul de urgență pentru venit acordat gospodăriilor, ajutorul pentru întreprinderi și reducerile fiscale specifice. Pentru a alinia ajutorul la setul de măsuri, CESE propune extinderea domeniului de aplicare al Fondului social pentru climă la întreprinderile mici și mijlocii vulnerabile. CESE sprijină Comisia în planurile sale de a sprijini investițiile în energiile regenerabile și eficiența energetică, de a examina posibilele măsuri în domeniul stocării energiei și al achizițiilor de rezerve de gaze și de a evalua actuala organizare a pieței energiei electrice. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută abordarea prin care egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective și a chestiunilor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap, sunt urmărite și promovate la elaborarea și punerea în aplicare a planurilor naționale, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. La urma urmei, tarifele planificate pentru emisiile de dioxid de carbon afectează în special femeile, întrucât acestea reprezintă 85 % din familiile monoparentale. În familiile monoparentale, riscul de sărăcie în rândul copiilor este deosebit de ridicat. În acest context, CESE își reînnoiește apelul adresat Comisiei Europene de a iniția cât mai curând posibil o revizuire a deciziei privind serviciile de interes economic general (SIEG) în ceea ce privește grupul-țintă al locuințelor sociale și de a arăta că politica în domeniul locuințelor nu trebuie să se limiteze la unicul obiectiv de a ajuta persoanele apropiate de pragul sărăciei, ci trebuie să ofere locuințe adecvate, accesibile și pe termen lung la prețuri accesibile tuturor cetățenilor afectați de criza europeană a locuințelor, în special persoanelor fără adăpost, cuplurilor tinere, familiilor monoparentale sau familiilor cu mulți copii, lucrătorilor și clasei de mijloc, în general (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Creșterea prețurilor combustibililor fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile, microîntreprinderile și utilizatorii de transport mai vulnerabili din punct de vedere financiar, care cheltuiesc o proporție mai mare din veniturile lor pe energie și transport, care, în anumite regiuni, nu dispun de opțiuni alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu aibă capacitatea financiară de a investi în reducerea consumului de combustibili fosili. Prin urmare, CESE salută faptul că propunerea Comisiei se axează pe nevoile gospodăriilor vulnerabile, ale microîntreprinderilor vulnerabile și ale utilizatorilor vulnerabili ai transporturilor, inclusiv acordarea accesului gratuit la transportul public sau tarife ajustate, promovarea unei mobilități durabile la cerere și a unor servicii comune de mobilitate. De asemenea, statele membre sunt invitate să sprijine dezvoltarea și furnizarea de servicii de mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute la prețuri accesibile. CESE consideră că furnizarea de servicii publice de transport de călători, în limitele posibilităților legale, reprezintă coloana vertebrală a mobilității durabile și la prețuri accesibile. În acest sens, este necesară o compensare sporită a obligațiilor de servicii publice care îndeplinesc mai bine cerințele verzi și sociale. Acest lucru necesită, la rândul său, ca administrațiile, regiunile și municipalitățile naționale să ofere sprijin financiar și să creeze instrumente financiare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În pachetul „Pregătiți pentru 55”, Comisia prevede, printre altele, includerea transportului rutier în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, ceea ce înseamnă că, pe termen mediu, costurile transportului privat motorizat convențional vor crește, cu condiția ca acesta să fie alimentat cu combustibili fosili. Comisia este conștientă că acest lucru va conduce la dezavantaje pentru anumite grupuri de populație. În acest context, ea abordează problema sărăciei în materie de mobilitate, subliniază necesitatea unor compensații în cadrul Fondului pentru schimbările climatice (9) și face propuneri inițiale cu privire la modul în care ar trebui să fie conceput acest lucru. Cu toate acestea, Comisia nu oferă o estimare a numărului de persoane care ar putea fi afectate la nivelul întregii UE, nici nu pune la dispoziție o definiție sau un set de indicatori pentru a spface bilanțul sărăciei în materie de mobilitate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Un studiu privind mobilitatea și reintegrarea pe piața forței de muncă în zonele rurale (Mobility4Job (10)) a constatat că doar 50 % dintre șomeri aveau la dispoziție un autoturism în orice moment, în timp ce media populației era de 80 %. La fel ca proiectul privind costurile, acesta indică faptul că gospodăriile reacționează la scăderea veniturilor, printre altele, prin economii legate de vehiculul lor privat. Aceasta înseamnă că limitările mobilității devin vizibile doar într-un moment ulterior, de exemplu atunci când se caută un loc de muncă, atunci când nu sunt disponibile alternative de mobilitate relevante și nu se poate ajunge în potențialele locații de lucru. Prin urmare, proporția pur procentuală a costurilor de mobilitate din venit nu este un indicator suficient pentru a stabili dacă și în ce măsură există o limitare a opțiunilor de mobilitate. Sărăcia în materie de mobilitate este o consecință a combinării mai multor variabile, dintre care pe primul loc se află venitul și constrângerea de a deține un autoturism în cazul în care nu există opțiuni de mobilitate alternative. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 562 final.

1

(2)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

2

(3)  Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

4

(5)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind eficiența energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

5

(6)  Recomandarea (UE) 2020/1563 a Comisiei din 14 octombrie 2020 privind sărăcia energetică C/2020/9600 (JO L 357, 27.10.2020, p. 35).

6

(7)  Fundația Europeană pentru Climă – „Decarbonizarea combustibililor europeni pentru transport și încălzire – Este EU ETS instrumentul potrivit?”, https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf

7

(8)  TEN/707 – „Acces universal la o locuință decentă, durabilă și la un preț accesibil pe termen lung” (JO C 429, 11.12.2020, p. 93).

8

(9)  COM(2021) 568.

9

(10)  Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags [Pe drumul dintre activitatea lucrativă și munca în familie (54) – Portalul camerelor de muncă și al editurii ÖGB, Austria].

10

[Pe drumul dintre activitatea lucrativă și munca în familie (54) – Portalul camerelor de muncă și al editurii ÖGB, Austria].

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/166

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile împotriva operatorilor de transport care facilitează sau se implică în traficul de persoane sau introducerea ilegală de migranți în legătură cu intrarea ilegală pe teritoriul Uniunii Europene

[COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

(2022/C 152/27)

| Raportor general: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Raportor general:

Cristian PÎRVULESCU

| Sesizare | Parlamentul European, 13.12.2021
  Consiliul, 16.12.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 9.12.2021 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 159/15/09 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.12.2021

Consiliul, 16.12.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

9.12.2021

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în sesiunea plenară

9.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

159/15/09

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul salută propunerea și consideră că adoptarea unor eventuale sancțiuni împotriva operatorilor de transport reprezintă o măsură justificată a UE și a statelor membre. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cu toate acestea, subliniază că criza care a declanșat răspunsul legislativ – cea de la frontiera dintre Belarus și UE – este mai complexă și are implicații mult mai ample, care trebuie abordate dincolo de instrumentele propuse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul este foarte preocupat de traiectoria autoritară a guvernului belarus și condamnă orice act de represiune și intimidare la adresa cetățenilor, a mass-mediei, a partidelor politice, a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali. El condamnă, de asemenea, modul în care guvernul belarus a organizat transferul de persoane din țări terțe pe teritoriul său, cu scopul de a forța trecerea frontierelor UE. Acesta este un act inacceptabil, întrucât constă în exploatarea vieții și aspirațiilor unor persoane vulnerabile și punerea în pericol a sănătății și siguranței lor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE pune în centrul preocupărilor sale respectul pentru demnitatea tuturor persoanelor și protecția drepturilor lor fundamentale. UE ar trebui să răspundă mai întâi prin restabilirea demnității și a drepturilor persoanelor afectate. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prin urmare, CESE solicită încetarea imediată a returnărilor de pe teritoriul UE către o țară în care siguranța persoanelor este în pericol. Toate persoanele care trec frontiera UE trebuie să poată depune o cerere de azil, dacă doresc acest lucru. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE îndeamnă guvernul belarus să se asigure că persoanele prezente pe teritoriul său nu sunt maltratate, pot depune o cerere de azil și nu sunt returnate în țările lor de origine dacă viața și siguranța lor sunt puse în pericol în acele țări, respectându-se pe deplin principiul nereturnării. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Instituțiile UE trebuie să colaboreze cu Belarus pe o bază multilaterală, asigurându-se că țara respectă tratatele internaționale care reglementează azilul și protecția drepturilor omului. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Potrivit Frontex, în perioada ianuarie-octombrie 2021, aproximativ 6 571 de persoane au trecut frontiera estică a UE, 3 868 dintre acestea fiind cetățeni irakieni (1). Cetățenii irakieni înregistrează una dintre cele mai ridicate rate de recunoaștere a dreptului de a primi protecție internațională (44 % decizii pozitive în primă instanță în 2020, potrivit EASO) (2). Prin urmare, propunerea Comisiei ar trebui să analizeze pe deplin complementaritatea cu noul Pact privind migrația și azilul și să considere persoanele implicate drept posibili beneficiari ai protecției internaționale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază necesitatea de a crea căi sigure pentru a solicita protecție internațională și pentru a migra în condiții de siguranță, în temeiul legislației UE, naționale și internaționale. Dezvoltarea unor rute sigure va reduce nevoia de persoane care introduc ilegal migranți și de traficanți și va proteja mai bine siguranța și drepturile tuturor persoanelor implicate. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă insistent instituțiile UE să elaboreze un sistem mai cuprinzător de sancțiuni împotriva guvernului belarus pentru rolul său în această criză, în care participarea operatorilor de transport reprezintă doar una dintre componente. Acțiunile de pe teritoriul Belarusului nu ar fi putut fi organizate fără aprobarea celor mai înalte niveluri de guvernare și fără participarea diferitelor forțe de stat, inclusiv a poliției de frontieră. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE salută direcția adoptată de Comisie, și anume faptul că acțiunea se bazează pe reglementările internaționale existente: Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii, adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, și Protocolul împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare, adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | El subliniază, de asemenea, că există și alte reglementări internaționale relevante pentru această situație: Convenția privind statutul refugiaților, din 1951, și Protocolul său din 1967, coroborat cu Declarația universală a drepturilor omului. De asemenea, ar trebui să se țină seama de conținutul Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. UE dispune de unul dintre cele mai cuprinzătoare regimuri de protecție a drepturilor fundamentale din lume, iar toate reglementările și acțiunile sale ar trebui să fie în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ceea ce privește coerența cu alte politici ale UE, propunerea indică complementaritatea cu acțiunea externă a Uniunii, inclusiv cu politica externă și de securitate comună, fără a specifica măsurile și acțiunile de sprijin în acest domeniu. Propunerea menționează, de asemenea, că măsurile ar trebui să fie însoțite de măsuri umanitare adecvate, însă acestea din urmă nu sunt specificate. CESE propune ca această secțiune să fie modificată, pentru a include complementaritatea cu noul Pact privind migrația și azilul, precum și cu politica europeană de vecinătate. Propunerea trebuie modificată pentru a specifica măsurile umanitare avute în vedere. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În acest context, CESE solicită o solidaritate europeană reală cu statele membre ale UE situate la frontieră și sprijin direct pentru acestea în confruntarea cu criza actuală. În același timp, ar trebui să li se reamintească faptul că protejarea drepturilor fundamentale ale persoanelor, inclusiv ale migranților și ale eventualilor refugiați, este o responsabilitate consacrată în tratatele UE și în Carta drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Toate acțiunile posibile împotriva operatorilor de transport – prevenirea oricărei extinderi ulterioare sau limitarea operațiunilor actuale de transport, suspendarea licențelor sau a autorizațiilor acordate în temeiul dreptului Uniunii, suspendarea dreptului de a survola teritoriul Uniunii, de a tranzita teritoriul Uniunii sau de a face escală în porturile Uniunii, suspendarea dreptului de a se realimenta sau de a efectua lucrări de întreținere pe teritoriul Uniunii sau suspendarea drepturilor de a desfășura activități de transport către, dinspre și în interiorul Uniunii – ar trebui utilizate în mod proporțional și direcționat, ținând seama de obiectivul general de reducere a traficului de persoane și a introducerii ilegale de migranți. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Propunerea indică faptul că obiectivul general al regulamentului este de a limita traficul de persoane și introducerea ilegală de migranți. Potrivit Frontex, în perioada ianuarie-octombrie 2021, 6 571 de persoane au trecut frontiera estică a UE, 3 868 dintre acestea fiind cetățeni irakieni. Cetățenii irakieni înregistrează una dintre cele mai ridicate rate de recunoaștere a dreptului de a primi protecție internațională. Pe baza acestor cifre, aceste persoane trebuie să fie considerate nu numai ca migranți aflați într-o situație legală, ci și ca potențiali solicitanți legitimi de protecție internațională. Prin urmare, propunerea ar trebui actualizată pentru a recunoaște acest fapt. Propunerea ar trebui să conțină, de asemenea, măsuri foarte specifice pentru a permite persoanelor din Belarus și din țările UE să solicite protecție internațională. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE este din ce în ce mai îngrijorat de faptul că utilizarea termenului „migrant” are o conotație discriminatorie și peiorativă. Migranții sunt ființe umane ale căror drepturi fundamentale trebuie protejate, iar demnitatea lor este un astfel de drept. Majoritatea își părăsesc țara din motive foarte serioase, inclusiv pentru că se tem pentru viața lor și, în aceste cazuri, ar trebui să aibă dreptul de a solicita protecție internațională și de a fi tratați în mod corespunzător pe parcursul călătoriei și al procesului de depunere a cererilor. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea creează în mod adecvat un cadru pentru a viza operatorii de transport, dar nu recunoaște responsabilitatea actorilor statali și guvernamentali. În cazul Belarusului, transportatorul național este o societate care își desfășoară activitatea sub supravegherea directă a guvernului. O serie de organe ale guvernului și ale statului au fost direct implicate în procesul de transport aerian al unor persoane către Belarus și de aducere a acestora la frontieră. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sancțiunile trebuie extinse și trebuie să vizeze în mod direct actorii publici și statali responsabili de organizarea acțiunilor menționate în regulament. În ultimă instanță, guvernul dispune de toate mijloacele juridice și instituționale pentru a stopa astfel de acțiuni ale operatorilor de transport, precum și de o responsabilitate și mai clară atunci când este implicat în mod direct. Prin urmare, vizând doar operatorii de transport nu se abordează cauzele crizei, ci numai instrumentele acesteia. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | UE a fost cel mai mare donator de granturi din Belarus. Din 2016 până în prezent, alocarea financiară pentru Belarus s-a ridicat la aproximativ 30 milioane EUR ca asistență anuală sub formă de granturi, cu un portofoliu actual de angajamente în valoare de aproape 135 milioane EUR. CESE salută lansarea unei revizuiri cuprinzătoare și aprofundate a relațiilor UE-Belarus, inclusiv a cooperării financiare, și speră că revizuirea va conduce la o presiune reînnoită și mai eficace asupra Belarusului pentru a respecta statul de drept, democrația și drepturile omului și, de asemenea, va avea un efect de descurajare a altor acțiuni care ar putea duce la o criză similară la frontiera UE. |
| --- | --- |

2.10.

Bruxelles, 9 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Harta migratorie a Frontex, https://frontex.europa.eu/we-know/migratory-map/. Accesată la 01/12/2021.

1

(2)  EASO Asylum Trends – 2020 Overview [EASO, Tendințele în materie de azil – Bilanț pentru 2020] https://euaa.europa.eu/sites/default/files/EASO-Asylum-Report-2021.pdf . Accesat la 01/12/2021.

2

EASO Asylum Trends – 2020 Overview

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/169 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/169

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030

[COM(2021) 572 final]

(2022/C 152/28)

| Raportor: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Raportor:

Simo TIAINEN

| Sesizare | Comisia Europeană, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 227/1/6 |

Sesizare

Comisia Europeană, 10.8.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

227/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În noua sa „Strategie a UE pentru păduri pentru 2030”, Comisia Europeană afirmă pe bună dreptate că pădurile joacă un rol plurivalent și au o contribuție economică, socială și ecologică semnificativă. Vitalitatea și sănătatea pădurilor prezintă o importanță fundamentală, din rațiuni atât ecologice, cât și climatice, precum și din perspectiva îmbunătățirii dezvoltării economice bazate pe păduri și a bunăstării populației. Comitetul recunoaște că strategia pentru păduri abordează oportunitățile economice și sociale, însă consideră că acest lucru ar trebui realizat într-un mod mai cuprinzător. CESE observă, de asemenea, că nu există niciun răspuns cu privire la modul de remunerare a serviciilor ecosistemice necomerciale pe care le prestează pădurile și, prin urmare, proprietarii acestora. Strategia descrie doar câteva exemple pozitive, iar Comitetul solicită o soluție cu adevărat convingătoare și durabilă pentru viitor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Strategia pentru păduri ar trebui să unifice diferitele domenii și strategii de politică privind pădurile și bioeconomia bazată pe păduri. De asemenea, CESE subliniază importanța luării de decizii la nivelul adecvat, în conformitate cu competențele corespunzătoare și cu principiul subsidiarității. Întrucât pădurile diferă semnificativ pe teritoriul UE, nu există soluții universal valabile, iar gestionarea pădurilor și planificarea gestionării pădurilor pot fi abordate cel mai bine la nivel național, pentru a contribui la realizarea unor obiective comune. Pe de altă parte, este necesar un cadru la nivel european în ceea ce privește aspectele legate de piața unică, precum și de mediu și climă care nu pot fi soluționate doar prin măsuri naționale și care necesită, adesea, și acțiuni la nivel internațional. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Este nevoie de o cooperare avansată la toate nivelurile de elaborare a politicilor, iar CESE evidențiază faptul că reprezentanții societății civile, inclusiv ai întreprinderilor, ai sindicatelor și ai organizațiilor de mediu, trebuie implicați îndeaproape în dezvoltarea și monitorizarea în continuare a strategiei, subliniind rolul fundamental al proprietarilor de păduri, al industriilor și al lucrătorilor în gestionarea sustenabilă a pădurilor și în bioeconomia bazată pe păduri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită coerență, securitate, stabilitate, claritate și consecvență în cadrul de politică și de reglementare. Este esențial să nu se introducă inițiative care să se suprapună sau să se contrazică cu definițiile, principiile, criteriile, indicatorii, orientările și schemele existente în materie de sustenabilitate și adoptate pe scară largă. De asemenea, protejarea proprietății și a economiei de piață sunt principii care trebuie susținute. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere existența unei game ample de aspecte cu implicații neclare, CESE solicită o evaluare cuprinzătoare a impactului strategiei, pentru a identifica implicațiile asupra condițiilor de piață, a zonelor rurale și a diferitelor necesități de finanțare, inclusiv pentru cercetare și inovare, dezvoltarea de competențe, infrastructura, combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și creșterea biodiversității. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută faptul că în strategie se acordă atenția cuvenită adaptării la schimbările climatice, întrucât încălzirea globală afectează starea arborilor și a tuturor organismelor, și este asociată cu dezastre forestiere, care pot avea consecințe fatale atât pentru mediu, cât și pentru economie. Totodată, CESE subliniază necesitatea unei viziuni de ansamblu asupra rolului jucat de păduri și de bioeconomia bazată pe păduri în atenuarea schimbărilor climatice, astfel încât să se asigure combinația optimă între sechestrare, stocare și substituție, pentru a realiza o economie post-combustibili fosili. Mai mult, Comitetul evidențiază – ca și Comisia în strategia sa – importanța unei abordări integrate a gestionării pădurilor și a protecției biodiversității. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE încurajează realizarea de activități de cercetare în ceea ce privește corelațiile dintre schimbările climatice, ecosistemele forestiere și gestionarea pădurilor, și solicită colectarea și schimbul sistematice de date fiabile privind starea pădurilor. Totodată, CESE evidențiază importanța inovării în domeniul producției de biomasă sustenabilă și rezilientă la schimbările climatice, al noilor produse forestiere și al practicilor economiei circulare, folosind pe deplin tehnologiile digitale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tranziția digitală și tranziția verde a activităților forestiere necesită noi competențe, care trebuie avute în vedere în special în formarea profesională, precum și în organizarea perfecționării și a reconversiei profesionale. CESE subliniază că este important să se creeze locuri de muncă de calitate și să se ofere lucrătorilor oportunități și condiții de muncă adecvate în cadrul bioeconomiei bazate pe lemn. Comitetul evidențiază rolul dialogului social în dezvoltarea competențelor și în garantarea sănătății și a siguranței la locul de muncă. De asemenea, este nevoie de cooperare pentru a îmbunătăți informarea publicului cu privire la activitățile forestiere moderne, în special în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Este nevoie de un mediu favorabil pentru investiții productive de-a lungul lanțurilor valorice, pentru a realiza potențialul de inovare și de ocupare a forței de muncă al bioeconomiei bazate pe păduri. De asemenea, CESE evidențiază necesitatea investițiilor în infrastructură, pentru a facilita logistica și a permite digitalizarea în activitățile forestiere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pentru a contribui la dezvoltarea globală, CESE invită UE să promoveze în mod activ condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE care concurează pe piețele internaționale din domeniul bioeconomiei și să îmbunătățească punerea în aplicare la nivel global a acordurilor internaționale care contribuie la protecția pădurilor și la utilizarea lor sustenabilă. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale: cadrul politic

| 2.1. | „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” actualizează strategia UE pentru păduri din 2013, pentru a ține cont de evoluțiile recente și a răspunde obiectivelor Pactului verde european, cu scopul de a obține o UE modernă, neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor, competitivă și echitabilă din punct de vedere social. CESE și-a transmis deja opiniile privind raportul de progres pentru strategia precedentă (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pădurile joacă un rol important în punerea în aplicare a Pactului verde, fiind legate în mod intrinsec de diferitele elemente componente ale pactului, și anume promovarea industriilor, a energiei, a transporturilor, a clădirilor și a sistemelor alimentare sustenabile, precum și abordarea schimbărilor climatice, a declinului biodiversității și a poluării mediului. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | De asemenea, pădurile reprezintă o problemă globală majoră, relevantă pentru multe dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, inclusiv pentru cele legate de viața pe pământ, de acțiunile climatice, de reducerea sărăciei, de sănătate și de bunăstare, de industrie și inovare, de munca decentă și de creșterea economică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ținând cont de rolul plurivalent și de potențialul pădurilor în ceea ce privește beneficiile economice, sociale și de mediu, Comitetul consideră că este important să se dezvolte toate funcțiile pădurilor, pentru a genera beneficii generale optime. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Este fundamental să se susțină vitalitatea și sănătatea pădurilor, atât din rațiuni ecologice și climatice, cât și în scopul de a îmbunătăți dezvoltarea economică bazată pe păduri și bunăstarea populației. Comitetul recunoaște că strategia pentru păduri abordează oportunitățile economice și sociale, însă consideră că acest lucru ar trebui realizat într-un mod mai cuprinzător. CESE observă, de asemenea, că nu există niciun răspuns cu privire la modul de remunerare a serviciilor ecosistemice necomerciale pe care le prestează pădurile și, prin urmare, proprietarii acestora. Strategia descrie doar câteva exemple pozitive, iar Comitetul solicită o soluție cu adevărat convingătoare și durabilă pentru viitor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE consideră că strategia pentru păduri ar trebui să unifice diferitele domenii și strategii de politică privind pădurile și bioeconomia bazată pe păduri. Aceasta va necesita o cooperare intersectorială, care să acopere politicile în domeniul cercetării, al inovării, al industriei, al ocupării forței de muncă și în domeniul fiscal, pe lângă politici climatice și de mediu și dimensiunea dezvoltării rurale a politicii agricole. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | De asemenea, CESE subliniază importanța luării de decizii la nivelul adecvat, în conformitate cu competențele corespunzătoare și cu principiul subsidiarității. În general, aspectele legate de piața unică necesită măsuri solide la nivelul UE. Un cadru la nivelul UE este necesar și în ceea ce privește aspectele ecologice și climatice care nu pot fi rezolvate doar prin măsuri naționale și care, deseori, necesită și măsuri internaționale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În schimb, gestionarea pădurilor și planificarea gestionării pădurilor pot fi abordate cel mai bine la nivel național, pentru a contribui la realizarea unor obiective comune. Prin urmare, CESE consideră că implicarea și sprijinul statelor membre sunt esențiale pentru punerea în aplicare a strategiei. Planurile strategice naționale pentru păduri au un rol esențial în acest sens, inclusiv prin faptul că includ aspecte legate de climă și biodiversitate, dar și prin identificarea unor moduri de a oferi proprietarilor de păduri o compensație economică pentru serviciile ecosistemice necomerciale pe care le prestează pădurile. Nu există soluții universal valabile, având în vedere că pădurile au caracteristici ce variază semnificativ pe teritoriul UE. Importanța pădurilor în economiile naționale ale statelor membre diferă, de asemenea, la fel ca sistemul proprietății asupra pădurilor, de la proprietari din sectorul public și mari companii și investitori privați, până la mici proprietari familiali. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE consideră că este important să se partajeze bune practici între statele membre și să se dezvolte cooperarea între Comisie și statele membre, pe baza unor practici de lucru revizuite, mai degrabă decât pe baza unor noi organisme oficiale. CESE evidențiază, de asemenea, faptul că reprezentanții societății civile, inclusiv ai întreprinderilor, ai sindicatelor și ai organizațiilor de mediu, trebuie implicați îndeaproape în dezvoltarea și monitorizarea în continuare a strategiei, și subliniază rolul fundamental al proprietarilor de păduri, al industriilor și al lucrătorilor în gestionarea sustenabilă a pădurilor și în bioeconomia bazată pe păduri. Investițiile în consolidarea capacităților părților interesate și ale autorităților competente sunt necesare pentru punerea în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Având în vedere rolul esențial al proprietarilor de păduri și al întreprinderilor din sectorul privat, trebuie luate în considerare pe deplin protecția proprietății și economia de piață. În sens larg, nu este fezabil să fie controlate gamele de produse, opțiunile în ceea ce privește materiile prime sau practicile operaționale; este fezabil, însă, să se stabilească condiții-cadru cu bază științifică și neutre din punct de vedere tehnologic, în care să poată inova, investi și funcționa actorii din domeniul bioeconomiei. Aceasta se aplică, de exemplu, în cazul punerii în aplicare a principiului utilizării în cascadă, care trebuie să se bazeze pe piață. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE solicită coerență, securitate, stabilitate, claritate și consecvență în cadrul de politică și de reglementare, ținând cont de ciclurile investiționale lungi ale multor activități din domeniul bioeconomiei. Este esențial să nu se introducă inițiative care să se suprapună sau să se contrazică cu definițiile, principiile, criteriile, indicatorii, orientările și schemele existente în materie de sustenabilitate și adoptate pe scară largă. În plus, orice inițiativă trebuie să evite birocrația excesivă, precum colectarea și raportarea multiplă a datelor. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Din punctul de vedere al CESE, este esențial ca principiile de mai sus legate de nivelul decizional, proprietatea, stabilitatea, coerența și evitarea suprapunerilor să fie luate în considerare cu atenție și să fie respectate pe deplin în activitățile viitoare. Acest lucru se aplică în special inițiativelor privind sistemul de monitorizare, indicatorii și pragurile pentru gestionarea sustenabilă a pădurilor, o schemă de certificare „mai aproape de natură” și criterii legate de păduri pentru o finanțare sustenabilă. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | În concluzie, implicațiile strategiei sunt neclare, iar unele dintre inițiativele sale pot slăbi lanțurile valorice forestiere și pot pune în pericol locurile de muncă, în special în zonele rurale, prin limitarea recoltării durabile a lemnului. Așadar, CESE îndeamnă la efectuarea unei evaluări cuprinzătoare a impactului strategiei, pentru a se evalua implicațiile sale economice, sociale și de mediu cumulate. Aceasta este necesară pentru a identifica impactul asupra condițiilor de piață, a zonelor rurale și a diferitelor necesități în materie de finanțare, inclusiv în ceea ce privește cercetarea și inovarea, dezvoltarea competențelor, infrastructura, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și protecția și sporirea biodiversității. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Observații specifice: rolul pădurilor în ceea ce privește schimbările climatice și biodiversitatea

| 3.1. | Pădurile joacă un rol considerabil în procesele naturale: în controlarea ciclurilor de carbon, apă și nutrienți, în formarea solurilor și în menținerea biodiversității. Pe de altă parte, chiar pădurile sunt deosebit de vulnerabile la efectele schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În UE, suprafața totală a pădurilor și suprafața pădurilor protejate au crescut în ultimele decenii, creșterea masei lemnoase depășește defrișările, și pădurile reprezintă un important absorbant de carbon (2). Defrișarea, dimpotrivă, continuă la nivel global – mai ales în zonele tropicale – transformând aceste păduri într-o sursă de emisii și contribuind semnificativ la declinul constant al biodiversității (3). Astfel, CESE subliniază necesitatea de a lua în considerare și rolul pădurilor la nivel global și invită UE să promoveze în mod activ punerea în aplicare, la nivel global, a unor acorduri internaționale care contribuie la protecția și utilizarea sustenabilă a pădurilor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pădurile și bioeconomia bazată pe păduri joacă un rol multiplu în atenuarea schimbărilor climatice: prin sechestrarea și stocarea dioxidului de carbon și prin substituirea materiilor prime, a energiei și a produselor bazate pe combustibili fosili. Astfel, există sinergii și compensări între diferitele măsuri (4). Prin urmare, CESE evidențiază necesitatea de a aborda toate aceste mecanisme într-o manieră globală atunci când se caută soluțiile cele mai sustenabile pentru a realiza o economie post-combustibili fosili. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sechestrarea carbonului nu se referă numai la suprafața forestieră, ci în primul rând la creșterea pădurilor și la o fotosinteză viguroasă. Pe lângă împădurire și reîmpădurire, gestionarea activă, utilizarea și reînnoirea pădurilor sunt, prin urmare, esențiale pentru valorificarea potențialului pădurilor ca absorbant de carbon. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | De asemenea, rolul pădurilor în stocarea dioxidului de carbon este plurivalent, carbonul fiind stocat nu numai în arbori și în sol, ci și în produsele lemnoase. Produsele lemnoase durabile, cum ar fi clădirile și mobilierul de înaltă calitate, sunt cele mai eficace în acest sens. Și produsele forestiere cu o durată de viață mai scurtă își păstrează conținutul de carbon, atât timp cât sunt reciclate. În plus, atunci când se folosesc materii prime forestiere regenerabile pentru a le înlocui pe cele fosile, se evită eliberarea carbonului din stocarea de combustibili fosili. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De asemenea, CESE solicită să fie abordate cu rigurozitate vulnerabilitatea pădurilor în fața schimbărilor climatice și nevoia de adaptare, întrucât încălzirea transformă starea arborilor și a tuturor organismelor și este însoțită de dezastre forestiere provocate de accentuarea secetei, a incendiilor, a furtunilor și a dăunătorilor. Pe de altă parte, pădurile contribuie la adaptarea la schimbările climatice, asigurând protecție împotriva eroziunii, a alunecărilor de teren și a inundațiilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pădurile, inclusiv pădurile gestionate, sunt esențiale și pentru biodiversitate, ele asigurând habitatul celei mai mari părți a biodiversității terestre. Biodiversitatea poate fi susținută în diferite moduri: protejând speciile aflate în pericol, creând zone protejate în care nu sunt permise activități umane sau sunt permise activități limitate sau punând în aplicare practici de gestionare a pădurilor care permit menținerea biodiversității concomitent cu utilizarea socioeconomică a pădurilor. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Având în vedere că majoritatea pădurilor sunt gestionate, CESE evidențiază importanța unei abordări integrate în ceea ce privește gestionarea pădurilor și protecția biodiversității, care să permită combinarea funcțiilor multiple ale pădurilor. Comitetul recunoaște măsurile voluntare și bazate pe piață pe care le aplică proprietarii de păduri în vederea protejării biodiversității și a sechestrării carbonului și susține explorarea și dezvoltarea unor scheme de creditare pentru astfel de măsuri. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atât capacitatea de sechestrare a dioxidului de carbon, cât și biodiversitatea pădurilor variază semnificativ de la un stat membru la altul. Diferențele țin parțial de condițiile naturale diferite și, parțial, se datorează modalității de gestionare și de utilizare a pădurilor în timp. Astfel, nevoia de a proteja și de a restaura pădurile variază pe teritoriul UE, iar acest aspect trebuie recunoscut atunci când se stabilește ce păduri trebuie restaurate sau protejate. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE încurajează continuarea cercetărilor privind procesele fizice, chimice și biologice ale pădurilor și asupra corelațiilor dintre schimbările climatice, ecosistemele forestiere și activitățile umane, astfel încât să se asigure faptul că practicile de gestionare a pădurilor se bazează pe precepte științifice viabile. De asemenea, este important să se monitorizeze sistematic starea pădurilor și să se facă în mod regulat schimb de date cu privire la aceasta, valorificându-se pe deplin instrumentele și sistemele digitale și asigurând totodată protecția și fiabilitatea adecvate ale datelor. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE susține inițiativa de a planta trei miliarde de arbori ca un proiect de demonstrație practică, inclusiv planificarea adecvată a siturilor și a speciilor, alocarea de resurse umane și financiare, plantarea, gestionarea și monitorizarea îndeaproape a evoluțiilor și a rezultatelor. Această împădurire nu trebuie să conducă la o concurență cu utilizarea terenurilor pentru producția de alimente sau să ignore necesitatea de a menține un spațiu deschis în unele locuri. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Observații specifice: rolul economic și social al pădurilor

| 4.1. | Pădurile răspund unei game vaste de nevoi cotidiene, oferind materii prime pentru produse industriale și de consum, spațiu pentru recreere și alimente sănătoase pentru uz casnic direct. Astfel, pădurile joacă un rol esențial atât în bioeconomia care se bazează pe lemn, cât și în cea care nu se bazează pe lemn și contribuie totodată la menținerea sănătății și a bunăstării psihice. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Bioeconomia bazată pe păduri are la bază diferite lanțuri valorice, acoperind proprietarii de păduri și numeroase tipuri de industrii și de servicii, de la antreprenori din domeniul echipamentelor forestiere și al transporturilor până la companii de prelucrare a lemnului, și de la microîntreprinderi locale, cooperative și IMM-uri până la mari companii internaționale. Prin urmare, bioeconomia bazată pe păduri oferă locuri de muncă în numeroase domenii și în diferite locuri, cu o importanță mare pentru zonele rurale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cea mai mare parte a lemnului rotund se folosește ca materie primă industrială (bușteni și celuloză), în timp ce lemnul folosit pentru combustibil variază considerabil de la un stat membru la altul (5). Cu excepția hârtiei pentru tipărit, se preconizează că cererea globală va crește atât pentru produsele lemnoase tradiționale, cât și pentru cele noi. CESE recomandă să se ia măsuri pentru ca normele și standardele să nu îngreuneze, ci mai degrabă să încurajeze utilizarea produselor și a construcțiilor bazate pe lemn, garantându-se, totodată, informarea corectă a consumatorilor cu privire la posibila prezență a unor materiale nelemnoase în produsele respective, prin intermediul unei etichete adecvate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Bunele practici actuale sugerează că diferite tipuri de arbori și diferite părți ale arborilor se folosesc pentru scopurile și produsele cărora le corespund cel mai bine și, astfel, generează cea mai ridicată valoare adăugată fără a irosi resurse naturale. O mare parte a energiei bazate pe păduri provine din răriri, reziduuri generate de exploatarea forestieră sau din fluxurile secundare ale prelucrării lemnului. Fabricile de celuloză sunt un bun exemplu de centrale care produc energie electrică și căldură ca produs secundar. În plus, fluxurile secundare și reziduurile sunt folosite ca materii prime în procesele industriale existente și, din ce în ce mai mult, pentru bioproduse noi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE evidențiază importanța dezvoltării intensive a unor tehnologii și soluții pentru producerea de biomasă sustenabilă și rezilientă din punct de vedere climatic, pentru energie și pentru eficiența utilizării materiilor prime, precum și a practicilor economiei circulare de la nivelul lanțurilor valorice bazate pe păduri. Tehnologiile digitale, inclusiv IA, prezintă un potențial considerabil de a sprijini dezvoltarea și optimizarea gestionării pădurilor, a proceselor industriale, a logisticii și a interacțiunii dintre partenerii de la nivelul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cele mai importante inovații generează noi materiale și produse, inclusiv substanțe biochimice, biocombustibili avansați și fibre textile, unele dintre acestea fiind produse cu volum scăzut și valoare adăugată ridicată. Întrucât dezvoltarea de noi produse se desfășoară deseori în contextul producției actuale, unitățile tradiționale de producție dau naștere unor noi ecosisteme de afaceri care implică o gamă variată de întreprinderi, mai ales IMM-uri. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dezvoltarea competențelor este o cerință prealabilă pentru tranziția digitală și tranziția verde a activităților forestiere. De asemenea, aceasta este un mijloc necesar pentru a ne asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. Noua cerere de competențe trebuie luată în considerare în formarea profesională și în studiile universitare, precum și în organizarea perfecționării și a reconversiei profesionale. În plus, este nevoie de servicii de consiliere practică pentru a ajuta întreprinderile, în special micile întreprinderi, să îndeplinească noile cerințe. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE evidențiază rolul dialogului social în dezvoltarea competențelor și în sănătatea și siguranța la locul de muncă. Alocarea de fonduri FSE + pentru îmbunătățirea locurilor de muncă de calitate și asigurarea unor condiții de muncă adecvate în bioeconomia bazată pe lemn poate contribui la combaterea sărăciei și la reducerea migrației din zonele rurale. Reducerea sărăciei contribuie, de asemenea, la reducerea activităților ilegale de tăiere a lemnului, în special pentru încălzire. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Întrucât locurile de muncă din domeniul forestier sunt dominate de bărbați, iar vârsta medie a persoanelor angajate în acest domeniu este relativ ridicată, este important ca în acest sector să fie atrase mai multe femei și mai mulți antreprenori, precum și tineri. Acest lucru va necesita cooperare pentru a dezvolta imaginea activităților și a industriilor forestiere, și pentru a spori gradul de sensibilizare a opiniei publice în ceea ce privește oportunitățile pe care le oferă bioeconomia modernă. Este necesară, de asemenea, o comunicare solidă în cadrul societății cu privire la modalitățile și condițiile prealabile pentru creșterea vitalității și a rezilienței pădurilor. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pentru a realiza potențialul de inovare și de ocupare a forței de muncă al bioeconomiei bazate pe păduri, este nevoie de un mediu favorabil pentru investiții productive de-a lungul lanțurilor valorice. De asemenea, CESE subliniază necesitatea unei infrastructuri adecvate, inclusiv în zonele rurale. Bioeconomia bazată pe păduri necesită o infrastructură de transport care să satisfacă nevoile logistice ale silviculturii și ale producției și distribuției de bioproduse forestiere. O infrastructură digitală adecvată este o altă cerință prealabilă esențială a bioeconomiei moderne. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE încurajează statele membre să folosească fondurile UE și finanțarea națională, inclusiv fondurile de dezvoltare rurală, pentru a îmbunătăți bioeconomia forestieră. Trebuie evitate schemele de sprijin care îngreunează sau denaturează piețele bioeconomiei, acordând o atenție deosebită subvențiilor existente și altor stimulente pentru arderea lemnului. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | De asemenea, întreprinderile din UE au nevoie de un mediu de tranzacționare competitiv, care să le permită să exporte produse și soluții forestiere sustenabile către alte țări și să poată concura cu succes cu importurile din afara UE. CESE invită UE să promoveze aceleași reguli pe piețele bioeconomiei internaționale și să folosească parteneriatele paneuropene și internaționale și acordurile de comerț exterior pentru a susține ambițiile UE în materie de climă și sustenabilitatea utilizării forestiere în afara UE. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE privind Raportul Comisiei Europene – Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri „O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier” (JO C 47, 11.2.2020, p. 87).

1

(2)  https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020

2

(3)  http://www.fao.org/state-of-forests/en/

3

(4)  https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e4-4d803c44340a?t=1608139005821

5

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/175

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757

[COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]

propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030

[COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

(2022/C 152/29)

| Raportor: | domnul Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Stefan BACK

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliul, 20/09/2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 219/3/13 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliul, 20/09/2021

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

219/3/13

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută obiectivul ambițios de a accelera și a crește reducerea emisiilor de CO2 pentru a respecta obiectivele prevăzute în Legea europeană a climei și în Pactul verde european și sprijină pe deplin obiectivul general de reducere a emisiilor de CO2 cu 55 % până în 2030 și de obținere a unei economii neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon până în 2050. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină măsurile propuse și, din acest motiv, consideră că este extrem de important ca problemele inerente tranziției avute în vedere să fie abordate și soluționate în mod adecvat. În opinia noastră, aceasta este o condiție fundamentală a succesului. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prin urmare, este important să se analizeze într-un mod foarte riguros potențialele efecte negative ale măsurilor propuse asupra competitivității industriei și a furnizorilor de servicii din UE, atât în sectoarele cu emisii ridicate de dioxid de carbon, cât și în general, și să se ia măsuri pentru a se preveni, în măsura posibilului, efectele negative asupra economiei și efectele sociale negative, cum ar fi șomajul, sărăcia energetică sau sărăcia în materie de mobilitate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE ia act de faptul că resursele disponibile pentru perfecționare și recalificare și pentru eliminarea efectelor sociale negative care decurg din propunerea ETS vor depinde de soarta propunerilor care sunt încă pendinte în fața colegiuitorilor, inclusiv de crearea unui Fond social pentru climă. Deși aprobă aceste propuneri ca atare, CESE se întreabă în continuare dacă resursele disponibile vor fi suficiente chiar dacă propunerile de finanțare au fost aprobate fără modificări semnificative. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, este necesar să se ia în considerare modul în care aspectele legate de climă sunt abordate la nivel mondial și să se evite divergențele care pot dezavantaja întreprinderile europene. În acest sens, CESE face trimitere, printre altele, la avizul său privind mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon (CBAM). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ritmul accelerat și nivelul ridicat de ambiție al reducerilor emisiilor de CO2 și al disponibilității reduse a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră vor însemna costuri mai mari pentru toate sectoarele vizate de sistemul ETS. Deși unele sectoare vor fi protejate de CBAM (mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon), acest lucru va avea o influență negativă asupra competitivității pe piața mondială, cu excepția cazului în care un număr semnificativ de state va urma exemplul UE, lucru încă nesigur. Ar putea fi necesare măsuri de sprijinire a exporturilor, iar CESE subliniază necesitatea de a găsi soluții eficiente care să fie compatibile cu cadrul OMC, Comisia Europeană trebuind să ia măsuri politice imediate în acest sens. În plus, trebuie modificate toate acordurile comerciale bilaterale ale UE în consecință. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | De asemenea, CESE se întreabă dacă nivelul ridicat al costurilor generate de modificările aduse ETS poate avea efecte negative asupra perspectivelor de redresare în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE atrage atenția asupra faptului că transportul maritim este unul dintre sectoarele în care reducerea emisiilor de CO2 este deosebit de dificilă și de costisitoare în perspectiva anului 2030, dar că acest sector a anunțat totuși că va deveni neutru din punct de vedere climatic până în 2050. Comisia Europeană ar trebui să analizeze dacă includerea preconizată a transportului maritim ar putea conduce la o creștere generală a prețului certificatelor de comercializare a emisiilor, cu repercusiuni asupra tuturor sectoarelor ETS. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută, în principiu, propunerea de extindere a aplicabilității ETS la navele țărilor terțe și la călătoriile dinspre și înspre porturile țărilor terțe, însă atrage totuși atenția asupra lucrărilor în curs din cadrul OMI (Organizația Maritimă Internațională) pentru a ajunge la o soluție globală în ceea ce privește emisiile generate de transportul maritim și încurajează UE să depună eforturi active în vederea găsirii unei soluții în cadrul OMI. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În ceea ce privește soluția aleasă pentru extinderea ETS la clădiri și la transportul rutier sub forma unui sistem paralel cu distribuitori de combustibili ca subiecți ai comercializării, CESE remarcă faptul că principalul impact asupra celor responsabili pentru clădiri, a operatorilor de transport sau a proprietarilor de autoturisme va fi un semnal în materie de preț, în măsura în care distribuitorii de combustibil permit costurilor de comercializare să influențeze prețul combustibilului, cu efecte considerabile asupra gospodăriilor/consumatorilor și a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Întrucât, în acest caz, actorii care fac obiectul ETS nu sunt actorii reali din sectoarele în cauză, și anume transportul rutier sau managementul clădirilor, ci distribuitorii de combustibil, posibilitățile celor din sectorul în cauză de a-și schimba situația sunt foarte limitate și, în multe cazuri, inexistente. Ceea ce se introduce este un semnal în materie de preț, cu efecte similare, de exemplu, unei creșteri a taxelor. Prin urmare, în foarte mare măsură, valoarea adăugată obișnuită a sistemului ETS lipsește. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Efectele extinderii la transportul rutier pot fi puternice în special asupra gospodăriilor care, din motive financiare sau din alte motive, nu pot alege un vehicul electric sau pe bază de combustibili alternativi, sau asupra transportului cu vehicule grele pentru care, mai ales în ceea ce privește transportul pe distanțe lungi, nu sunt disponibile, până în prezent, alternative reale la combustibilii fosili. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În ceea ce privește extinderea la transportul rutier, CESE remarcă faptul că această măsură a fost decisă în ciuda rezervelor sectorului privat, ale uniunilor sindicale și ale ONG-urilor. Aceste opinii par să fi avut o pondere redusă în comparație cu cele ale cetățenilor privați și ale mediului academic. Având în vedere că legislația este un proces politic cu efecte societale, CESE consideră că luarea în considerare, în mod amplu, a efectelor asupra societății, inclusiv asupra economiei și ocupării forței de muncă, ar trebui să fie esențială în acest proces decizional. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE atrage atenția asupra faptului că navigația internă, construcțiile și transportul rutier din UE vor face în continuare obiectul Regulamentului privind partajarea eforturilor (ESR) și că ETS va avea ca rezultat faptul că aceste sectoare vor contribui la eforturile statelor membre de a îndeplini obligațiile ESR. Sectorul transporturilor este afectat și de standardele de emisii, în timp ce sectorul construcțiilor este afectat de dispozițiile privind eficiența energetică, iar ambele de Directiva privind energia din surse regenerabile. Astfel, CESE subliniază necesitatea ca statele membre și Comisia să se ocupe de interfața dintre sisteme într-un mod fluent și transparent. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE aprobă propunerea de a ajusta volumele și de a îmbunătăți stabilitatea și previzibilitatea privind rezerva pentru stabilitatea pieței. De asemenea, CESE salută înființarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței, inclusiv în ceea ce privește comercializarea emisiilor pentru transportul rutier și clădiri. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Context

| 2.1. | Comisia a prezentat următoarele două propuneri de actualizare și de extindere a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii:






  — | propunerea de directivă de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 [COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)] (propunerea privind ETS) |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

propunerea de directivă de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 [COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)] (propunerea privind ETS)

| — | propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 [COM(2021) 571 – 2021/0202 (COD)] (propunerea privind stabilitatea pieței) |
| --- | --- |

—

propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 [COM(2021) 571 – 2021/0202 (COD)] (propunerea privind stabilitatea pieței)

| 2.2. | Propunerile fac parte din pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”), care vizează instituirea unui cadru de reglementare pentru atingerea obiectivului stabilit în Legea climei de reducere a emisiilor de CO2 cu 55 % până în 2030 în comparație cu 1990, într-un mod echitabil, eficient din punctul de vedere al costurilor și competitiv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Acest obiectiv urmează să fie atins prin intermediul a treisprezece propuneri legislative, considerate ca fiind interconectate și conținând măsuri de stabilire a prețului, a obiectivelor și a standardelor, precum și măsuri de sprijin. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerile care fac obiectul prezentului aviz sunt cele care vizează instituirea unui sistem mai puternic de comercializare a emisiilor și extinderea comercializării emisiilor la transportul maritim, la transportul rutier și la clădiri. Propunerile suplimentare privind ETS în sectorul aviației vor fi abordate într-un aviz separat. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerile se leagă de propunerile de actualizare a Directivei privind impozitarea energiei (1) și de propunerea de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) (2). Există, de asemenea, o legătură cu propunerea de regulament de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (3), al cărui scop este atenuarea impactului social negativ ce decurge din propunerea privind ETS. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Obiectivul sporit de reducere a emisiilor de la 43 % la 61 % până în 2030 înseamnă o scădere anuală sporită a emisiilor de la nivelul actual de 2,2 % la 4,2 %. Acest lucru va avea loc printr-o reducere a numărului de certificate disponibile în fiecare an. În ceea ce privește sectoarele care urmează să fie protejate prin mecanismul propus de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) (ciment, energie electrică, îngrășăminte, fier și oțel și aluminiu), nu vor exista certificate gratuite atunci când mecanismul va fi introdus integral. Acest lucru se va aplica și în cazul clădirilor și al transportului rutier pentru care nu se preconizează niciun risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În ceea ce privește extinderea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii la transportul rutier și la clădiri, există, de asemenea, o legătură cu o propunere de actualizare a Regulamentului privind partajarea eforturilor (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

Propunerea ETS în general

| 3.1. | CESE salută obiectivul ambițios de a accelera și a crește reducerea emisiilor de CO2 pentru a respecta obiectivele prevăzute în Legea europeană a climei și în Pactul verde european. CESE sprijină pe deplin obiectivul general de reducere a emisiilor de CO2 cu 55 % până în 2030 și de obținere a unei economii neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon până în 2050. CESE sprijină, ca atare, și principiul „poluatorul plătește”. După cum s-a demonstrat într-un raport recent al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), sunt necesare măsuri urgente și ferme pentru atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prin urmare, este important să se analizeze într-un mod foarte riguros potențialele efecte negative ale măsurilor propuse asupra competitivității industriei și a furnizorilor de servicii din UE, atât în sectoarele cu emisii ridicate de dioxid de carbon, cât și în general, și să se ia măsuri pentru a se preveni, în măsura posibilului, efectele negative asupra economiei și efectele sociale negative, cum ar fi șomajul, sărăcia energetică sau sărăcia în materie de mobilitate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De asemenea, este necesar să se ia în considerare modul în care aspectele legate de climă sunt abordate la nivel mondial și să se evite divergențele care pot dezavantaja întreprinderile europene și/sau pot cauza probleme sociale cum ar fi sărăcia energetică sau în materie de mobilitate. CESE regretă faptul că s-a acordat prea puțină atenție acestor probleme și că soluțiile oferite nu par a fi pe deplin suficiente. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ceea ce privește efectele sociale, va exista o nevoie evidentă de recalificare și perfecționare, pentru a permite forței de muncă să se adapteze și să îndeplinească noile cerințe în materie de competențe. În plus, este probabil ca efectele asupra gospodăriilor, cum ar fi costurile mai ridicate pentru energie electrică și mobilitate, să cauzeze sărăcie energetică și în materie de mobilitate, aceasta din urmă fiind deosebit de răspândită în regiunile îndepărtate și slab populate. Există planuri de abordare a acestor probleme prin diverse măsuri de atenuare care urmează să fie finanțate în mare parte din veniturile ETS, inclusiv cele care revin statelor membre și cele de finanțare a Fondului social pentru climă propus. CESE ia notă de faptul că resursele disponibile pentru soluționarea acestor probleme vor depinde de soarta propunerilor aflate încă în așteptare în fața colegiuitorilor. CESE consideră că costurile pentru soluționarea acestor probleme vor fi considerabile și durabile. Prin urmare, CESE se întreabă, de asemenea, dacă resursele disponibile vor fi suficiente, chiar dacă propunerile de finanțare ar fi aprobate fără modificări semnificative, ținând seama de numărul de persoane implicate și de timpul necesar pentru tranziția preconizată. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ritmul accelerat și nivelul ridicat de ambiție al reducerilor emisiilor de CO2 și al disponibilității reduse a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră vor însemna costuri mai mari pentru toate sectoarele vizate de sistemul ETS, chiar dacă vor fi benefice pentru mediu. Deși efectele costurilor vor fi reduse prin disponibilitatea certificatelor cu titlu gratuit și pentru unele sectoare prin CBAM, aceste măsuri nu se vor aplica tuturor sectoarelor care utilizează energie în diverse procese și care se vor confrunta cu o concurență din partea țărilor terțe pe piața internă. În plus, măsurile respective nu vor proteja întreprinderile UE împotriva unui dezavantaj concurențial pe piețele externe, din cauza nivelului ridicat al costurilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De asemenea, CESE atrage atenția asupra faptului că rămâne valabilă întrebarea dacă produsele cu emisii zero vor deveni suficient de atractive pentru a compensa diferența de cost cauzată de ETS sau dacă pe piețele mondiale vor fi introduse, în general, măsuri cu efecte de cost echivalente cu cele ale ETS. În cazul în care nu se întâmplă aceste lucruri, competitivitatea întreprinderilor europene pe piețele mondiale poate deveni problematică. |
| --- | --- |

3.6.

Acest lucru ridică întrebarea dacă produsele sau serviciile care urmează să fie exportate către țări terțe ar trebui să fie exceptate de la ETS sau dacă ar trebui avute în vedere alte măsuri de sprijin. Pare îndoielnic dacă sprijinul pentru inovare, care pare a fi singura măsură de sprijin compatibilă cu cadrul OMC, este suficient pentru a rezolva o posibilă problemă de competitivitate.

| 3.7. | O altă întrebare este dacă nivelul ridicat al costurilor generate de modificările aduse ETS poate avea efecte negative asupra perspectivelor de redresare în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. CESE se întreabă dacă acest risc a fost luat în considerare suficient. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE este încântat să constate că propunerea privind ETS prevede ca veniturile aferente sistemului ETS să fie utilizate în diverse moduri – prin propriile resurse ale Comisiei sau potrivit dispozițiilor privind utilizarea resurselor de către statele membre – pentru a promova durabilitatea, inclusiv eforturile sociale privind tranziția către o societate neutră din punctul de vedere al carbonului. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE subliniază că observațiile de mai sus nu ar trebui privite ca punând sub semnul întrebării necesitatea urgentă de a acționa pentru a atenua efectele negative ale emisiilor asupra climei, ci ca o rezervă cu privire la riscul unor efecte negative, atât din punct de vedere social, cât și asupra competitivității, în cazul în care probleme precum cele menționate mai sus nu sunt abordate și soluționate. |
| --- | --- |

3.9.

Extinderea la transportul maritim

| 3.10. | CESE salută faptul că toate navele care sosesc în porturile UE sau care pleacă din ele vor face obiectul acelorași norme. Cu toate acestea, nivelul costurilor pentru proprietarii sau operatorii de nave din UE, care altfel intră sub incidența ETS, va fi mai ridicat decât cel al concurenților din afara UE, care, uneori, își reduc costurile prin dumping social. UE trebuie să acorde atenție efectelor scăderii competitivității transportului său maritim. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că transportul maritim este unul dintre sectoarele în care reducerea emisiilor de CO2 este deosebit de dificilă și costisitoare și că, prin urmare, includerea transportului maritim ar putea provoca o creștere generală a prețului certificatelor de emisii, care ar avea repercusiuni asupra competitivității sectoarelor ETS în general. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Potrivit propunerii privind ETS, comercializarea ETS în sectorul maritim este limitată la nave având un tonaj brut de peste 5 000 de tone, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (5) privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim. Acest aspect poate provoca efecte adverse sub forma unei creșteri la nivelul construcției de noi nave având sub 5 000 de tone sau al reconstrucției de nave pentru a se încadra sub limita unui tonaj brut de 5 000 de tone. O soluție rezonabilă ar fi reducerea considerabilă a limitei și aplicarea ETS – de exemplu – navelor cu un tonaj brut de peste 400 de tone. O altă soluție ar putea fi adaptarea în consecință a obligației de monitorizare. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Deși salută, în principiu, propunerea de extindere a aplicabilității ETS la navele țărilor terțe și la călătoriile dinspre și înspre porturile țărilor terțe, CESE atrage totuși atenția asupra lucrărilor în curs din cadrul OMI pentru a ajunge la o soluție globală în ceea ce privește emisiile generate de transportul maritim și încurajează UE să depună eforturi active în vederea găsirii unei soluții în cadrul OMI. |
| --- | --- |

3.13.

Extinderea la clădiri și la transportul rutier într-un sistem paralel

| 3.14. | Soluția aleasă sub forma unui sistem paralel cu distribuitori de combustibili ca subiecți ai comercializării înseamnă că principalul impact asupra celor responsabili pentru clădiri, a operatorilor de transport sau a proprietarilor de autoturisme va fi un semnal în materie de preț, în măsura în care distribuitorii de combustibil permit costurilor de comercializare să influențeze prețul combustibilului. În cazul în care se întâmplă acest lucru, efectele atât asupra gospodăriilor/consumatorilor, cât și asupra întreprinderilor pot fi considerabile. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În ceea ce privește extinderea la transportul rutier, CESE remarcă faptul că această măsură a fost decisă în ciuda rezervelor sectorului privat, ale uniunilor sindicale și ale ONG-urilor. Aceste opinii par să fi avut o pondere redusă în comparație cu cele ale cetățenilor privați și ale mediului academic. Având în vedere că legislația este un proces politic cu efecte societale, CESE consideră că luarea în considerare, în mod amplu, a efectelor asupra societății, inclusiv asupra economiei și ocupării forței de muncă, ar trebui să fie esențială în acest proces decizional. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Efectele pot fi deosebit de puternice în special asupra gospodăriilor care, din motive financiare sau din alte motive, nu pot alege un vehicul electric sau pe bază de combustibili alternativi, sau asupra transportului cu vehicule grele pentru care, mai ales în ceea ce privește transportul pe distanțe lungi, nu sunt disponibile, până acum, alternative reale la combustibilii fosili. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | În contextul creșterii cererii, este posibil ca și prețurile combustibililor alternativi să crească, mai ales având în vedere legislația strictă privind combustibilii din surse regenerabile, care limitează disponibilitatea și generează costuri mai ridicate. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | O caracteristică esențială și o valoare adăugată esențială a ETS pare a fi faptul că îi încurajează pe actorii din sectoarele în cauză să adopte măsuri pentru a reduce sarcinile impuse de sistem prin schimbarea comportamentului lor sau prin diverse moduri de dezvoltare. Întrucât, în acest caz, actorii care fac obiectul ETS nu sunt actorii reali din sectoarele în cauză, și anume transportul rutier sau managementul clădirilor, ci distribuitorii de combustibil, posibilitățile celor din sectorul în cauză de a-și schimba situația sunt foarte limitate și, în multe cazuri, inexistente. Ceea ce se introduce este un semnal în materie de preț, cu efecte similare, de exemplu, ale unei creșteri a taxelor. Prin urmare, în foarte mare măsură, valoarea adăugată obișnuită a sistemului ETS lipsește. |
| --- | --- |

3.18.

Interfața dintre ETS în transportul maritim, clădiri și transportul rutier și Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (6)
  privind partajarea eforturilor (ESR)

| 3.19. | CESE ia notă de faptul că navigația internă, construcțiile și transportul rutier din UE vor face în continuare obiectul ESR și că aceste sectoare vor fi afectate de alte noi norme legate de pachetul „Pregătiți pentru 55”, inclusiv de propunerile pentru Directiva privind eficiența energetică (7), de Directiva privind energia din surse regenerabile (8) și de cerințele privind emisiile pentru autovehicule. Acest lucru pare să însemne că nivelurile de emisii care rezultă din ETS în aceste sectoare vor fi luate în considerare în eforturile statelor membre de a îndeplini obligațiile ESR. De asemenea, aceasta pare să indice că statele membre își păstrează capacitatea de reglementare pentru a impune obligații suplimentare acestor sectoare pentru a contribui la îndeplinirea obligațiilor lor ESR, aplicându-se în același timp dispozițiile ESR privind flexibilitatea și echitatea. Astfel, CESE subliniază necesitatea ca statele membre și Comisia să se ocupe de interfața dintre diferitele sisteme într-un mod fluent și transparent. |
| --- | --- |

3.19.

Propunerea privind stabilitatea pieței

| 3.20. | CESE remarcă faptul că ajustarea calculului numărului total de certificate necesare pentru a activa rezerva pentru stabilitatea pieței va gestiona și sectorul aviației și cel maritim, precum și modificarea așa-numitelor rate de plasare pentru a introduce un element de flexibilitate prin crearea unei rezerve-tampon pentru stabilitatea pieței. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | De asemenea, CESE salută înființarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței ca atare, inclusiv în ceea ce privește comercializarea emisiilor pentru transportul rutier și clădiri. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | CESE este mulțumit de modificările aduse Deciziei (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului (9) privind rezerva pentru stabilitatea pieței și intenția de a ține seama de nevoile transportului aviatic și ale celui maritim, precum și de nevoile clădirilor și ale transportului rutier. CESE apreciază obiectivul de îmbunătățire a previzibilității și a stabilității privind disponibilitatea certificatelor. De asemenea, CESE ia notă cu satisfacție de propunerea de a prelungi dublarea procentelor și a certificatelor pentru a permite plasarea unui număr suficient de certificate în rezerva pentru stabilitatea pieței. |
| --- | --- |

3.22.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ro/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0563

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0564&qid=1634050477623

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ro/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/proposal-amendment-effort-sharing-regulation-with-annexes_en.pdf.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

6

(7)  COM(2021) 558 final.

7

(8)  COM(2021) 557 final.

8

(9)  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

9

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/181

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

[COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

(2022/C 152/30)

| Raportor: | domnul Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul John COMER |

Raportor:

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportor:

domnul John COMER

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliu, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 179/3/7 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliu, 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

179/3/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) cu scopul de a sensibiliza cu privire la obiectivele ambițioase ale UE în materie de climă și de a crea condiții de concurență echitabile pe piața unică. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE solicită ca evaluarea impactului să fie extinsă la activitățile de export ale sectoarelor incluse în domeniul de aplicare al CBAM. UE trebuie să își urmărească în continuare ambițiile climatice, dar, totodată, trebuie să garanteze industriei europene condiții de concurență echitabile pe scena internațională, permițându-i să concureze pe piața unică și să exporte pe piețe internaționale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE încurajează legiuitorii UE să analizeze modalitățile de gestionare a exporturilor, pentru a permite industriei UE să rămână competitivă pe piețele internaționale. CESE recomandă o evaluare a impactului pentru a afla modul în care normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) trebuie interpretate sau adaptate astfel încât să sprijine obiectivele și eficiența CBAM pentru a contribui la reducerea emisiilor industriale de CO2 la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Multe subiecte importante vor trebui abordate în continuare prin acte delegate de punere în aplicare. Prin urmare, analizând acest aspect împreună cu aspectul precedent, este aproape imposibil să se determine care vor fi consecințele punerii în aplicare pentru fiecare sector de fabricație. Dubiile cu privire la mai multe detalii esențiale ale propunerii de regulament îngreunează evaluarea acesteia înainte ca procesul legislativ să fi înregistrat progrese suplimentare. Cu toate acestea, trebuie evitate condițiile-cadru incerte, în special atunci când se evaluează emisiile de CO2 pentru importuri, astfel încât să nu fie subminate măsurile proactive și anticipative luate de întreprinderile europene pentru a proteja clima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE le solicită legiuitorilor UE să aloce în mod direct venituri din CBAM pentru a sprijini tranziția industrială a sectoarelor afectate. Unele sectoare economice afectate de concurența climatică neloială ar putea avea nevoie de sprijin suplimentar, ca recunoaștere a eforturilor lor, întrucât ar putea deveni mai puțin competitive comparativ cu altele, care nu internalizează amprenta climatică sau de mediu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE îndeamnă Uniunea Europeană să ajute țările mai puțin dezvoltate să își îmbunătățească capacitățile tehnologice, pentru a evita riscul eludării CBAM. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | O verificare corectă a emisiilor reale încorporate în produsele importate va fi esențială pentru o implementare echitabilă a CBAM. CESE recomandă Comisiei să stabilească cerințe specifice pentru organismele de verificare autorizate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul constată necesitatea unei amprente industriale puternice în Europa, care să fie pe deplin competitivă și responsabilă din punct de vedere climatic. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Simultan cu procedura legislativă, Comisia trebuie să desfășoare un studiu de impact asupra posibilelor efecte ale CBAM de-a lungul lanțului valoric, ca o consecință a punerii sale în aplicare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Introducerea CBAM ar determina o schimbare majoră în sistemul comercial mondial. UE trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că CBAM nu duce la o creștere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) în alte părți ale lumii, cu posibile emisii suplimentare la nivel mondial. CBAM nu trebuie să conducă sub nicio formă la dezindustrializarea UE. UE trebuie să își contrabalanseze ambițiile în materie de climă cu faptul concret că reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră este o problemă globală. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dimensiunea politică a CBAM nu a fost evidențiată suficient. Deciziile finale privind CBAM se vor baza în mare măsură nu numai pe discuțiile în cadrul UE, ci și pe negocierile care vor fi necesare cu partenerii comerciali pentru a cădea de acord asupra unui rezultat și a evita un conflict comercial. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE se așteaptă în mod rezonabil ca un sistem CBAM funcțional să consolideze ocuparea forței de muncă în fostele întreprinderi și sectoare transformate, cu emisii ridicate de CO2. Cu toate acestea, el avertizează, de asemenea, cu privire la riscul de eșec al CBAM, în legătură cu sistemul ETS. Eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit prin introducerea CBAM ar putea duce la pierderi majore de locuri de muncă în UE. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CBAM va sprijini atât ambiția UE în materie de climă, cât și o viitoare amprentă industrială mai puternică în Europa. Riscurile evidente, cum ar fi dificultățile în verificarea informațiilor furnizate cu privire la emisiile de CO2 provenite din țări terțe și posibila eludare trebuie să fie luate în considerare la punerea în aplicare a CBAM, în timpul perioadei de tranziție și după aceasta. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | La 14 iulie, Comisia a publicat pachetul „«Pregătiți pentru 55”: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (1). Acesta include o propunere referitoare la mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) (2), care este strâns legată de revizuirea Directivei privind sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) (3). Pachetul „Pregătiți pentru 55” se profilează și el ca o urmare dată Comunicării privind Pactul verde european (4), care a fost prezentată la 15 decembrie 2019. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea prevede un „ETS noțional”, care să se aplice importurilor de mai multe produse industriale și de energie electrică. Sectoarele acoperite în prima etapă sunt: cimentul, oțelul, îngrășămintele, aluminiul și energia electrică. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În cazul materialelor cu o prelucrare mai intensivă în aval, propunerea include deja numeroase produse din aval. Totuși, se face o referire la „produse complexe”, care ar putea extinde sfera de aplicare a propunerii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sarcina administrativă privind CBAM revine Comisiei, statelor membre și importatorilor pe piața UE. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „ETS noțional” reflectă ETS actual cu o serie de diferențe fundamentale: certificatele de emisii nu vor putea fi comercializate, iar importatorii vor fi nevoiți să renunțe la certificatele respective la prețul actual al CO2 pe piața UE, pe baza emisiilor încorporate în produsele ce urmează să fie importate în UE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lista sectoarelor și a produselor acoperite de CBAM este prevăzută în anexa I la propunere. Comisia va extinde domeniul de aplicare al CBAM la produse noi dacă identifică un risc semnificativ de eludare. O propunere a Comisiei de includere a unor noi sectoare sau produse va parcurge întregul proces legislativ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sistemul propus ține cont doar de emisiile directe (categoria 1) și nu de emisiile indirecte asociate cu energia (energia electrică sau termică) (categoria 2) sau de emisiile indirecte de produse din lanțul valoric din aval, însă ar include emisii limitate ale lanțului valoric din amonte (fără a include transporturile sau lanțul valoric corporativ) (categoria 3) prin conceptul de „bunuri complexe”. Modul în care va funcționa acest sistem nu este bine detaliat în propunere și va fi stabilit de Comisie prin acte de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Domeniul de aplicare geografic acoperă toate țările terțe din afara uniunii vamale, cu excepția celor incluse în actualul EU ETS sau a țărilor „cuplate” cu EU ETS. Sunt incluse măsuri specifice pentru a ține cont de prețul carbonului perceput în mai multe țări terțe. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CBAM diferă față de ETS întrucât CBAM se va axa pe produse [cu coduri specifice din Nomenclatura combinată (NC)], în timp ce ETS se axează pe instalații. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Scopul final al CBAM este înlocuirea treptată a actualei alocări cu titlu gratuit din sectoarele acoperite. După „perioada de tranziție de trei ani”, alocarea cu titlu gratuit va fi eliminată începând cu 2026, într-un ritm de 10 % pe an timp de zece ani, după cum se prevede în prezent în propunerea Comisiei. Detalii privind evoluția eliminării treptate a alocării cu titlu gratuit pentru sectoarele implicate nu sunt incluse în propunerea privind CBAM, ci în revizuirea Directivei ETS. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CBAM va ține cont de alocările cu titlu gratuit acordate industriei din UE, pentru a evita protecția dublă. Actele de punere în aplicare ale Comisiei vor stabili metodologia care trebuie aplicată pentru a calcula nivelul CBAM pentru fiecare produs. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Normele folosite pentru determinarea emisiilor încorporate în produse sunt generale, cu o abordare specifică și simplificată în ceea ce privește importurile de energie electrică. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Comisia este de părere că va fi nevoie de o fază de tranziție de trei ani pentru a rafina calculul emisiilor încorporate și pentru a stabili cine vor fi verificatorii acreditați ai emisiilor respective. În 2025, înainte de a doua etapă a CBAM, trebuie efectuată o revizuire generală a sistemului. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Veniturile provenite de la CBAM vor fi colectate de autoritățile naționale, care, în principiu, le vor vărsa Trezoreriei UE, după deducerea costurilor administrative asociate gestionării procedurilor. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Propunerea are în vedere o fază administrativă de probă de trei ani (2023-2025), fără consecințe economice. Importatorii vor trebui să desfășoare unele proceduri de raportare, dar fără a trebui să verifice emisiile încorporate, să fie preautorizați sau să plătească certificatele pentru produsele importate. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Observații generale

| 3.1. | Comisia, sub coordonarea DG TAXUD, a desfășurat o bună activitate de elaborare a propunerii, ținând seama de necesitatea de a combina sporirea ambiției UE în materie de climă și necesitatea de a evita riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Se pare că propunerea a fost prezentată fără a identifica unele aspecte tehnice care vor fi decise de Comisie în prima etapă (perioada de testare). Atât Consiliul, cât și Parlamentul s-au angajat să lanseze CBAM în 2023, adică foarte curând. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Numeroase aspecte importante vor trebui detaliate ulterior prin acte delegate pentru punerea în aplicare. Prin urmare, analizând acest aspect împreună cu aspectul precedent, este aproape imposibil să se determine care vor fi consecințele punerii în aplicare pentru fiecare sector de fabricație. Dubiile cu privire la mai multe detalii esențiale ale propunerii de regulament îngreunează evaluarea acesteia înainte ca procesul legislativ să fi înregistrat progrese suplimentare. Cu toate acestea, trebuie evitate condițiile-cadru incerte, în special atunci când se evaluează emisiile de CO2 pentru importuri, astfel încât să nu fie subminate măsurile proactive și anticipative luate de întreprinderile europene pentru a proteja clima. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ceea ce privește importurile de energie electrică, nu este clar dacă Comisia a evaluat în mod corespunzător impactul asupra prețului energiei electrice pe piața energiei electrice din UE și modul în care ar genera costuri mai mari pentru consumatori și, prin urmare, ar crește riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în rândul sectoarelor mari consumatoare de energie electrică. Nu ar trebui uitat faptul că consumul de energie electrică nu este luat în considerare la calcularea amprentei de carbon a produselor importate (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Industria europeană este orientată către exporturi și dacă, drept urmare a CBAM, aceasta este protejată într-o anumită măsură împotriva importurilor, dar nu poate concura pe piețele internaționale, lipsa competitivității va fi considerabilă, iar Europa nu va mai putea atrage investiții industriale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030. De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe. Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, după cum se consideră adecvat, pentru a facilita o decarbonizare suplimentară. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Competitivitatea și efectele în materie de prețuri asupra lanțului valoric ar trebui evaluate cu atenție, pentru a limita impactul, în special în sectoarele exportatoare precum sectorul agroalimentar, printre altele, care depind în foarte mare măsură de produsele din sector care sunt deja vizate de propunerea CBAM. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CBAM ar putea să își atingă efectiv toate obiectivele numai dacă cerința de a evita emisiile de CO2 pentru importurile în UE este compensată de avantajele producției ecologice în cazul exporturilor realizate de producătorii europeni. S-ar putea ca pe piața unică să existe condiții de concurență echitabile, într-o măsură rezonabilă, între societățile comerciale din țări terțe și cele din UE, însă nicio societate din UE nu ar putea concura în străinătate, întrucât producătorii din UE vor plăti integral costul carbonului, în timp ce concurenții din țările terțe vor plăti puțin sau chiar deloc. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sistemul ar putea deschide calea către mai multe scheme de eludare, precum schimbarea surselor, detaliile de verificare, societățile cu mai multe facilități din țări terțe care susțin în mod fals că produsele fabricate în instalații cu o amprentă de carbon ridicată sunt fabricate în instalații cu o amprentă de carbon redusă, amestecarea surselor și definirea produselor. Acest lucru ar putea îngreuna progresele către atingerea obiectivelor climatice mai ambițioase ale CBAM. Propunerea ar trebui rafinată cu atenție pe parcursul procesului legislativ pentru a evita comportamentele periculoase care afectează semnificativ obiectivul legislației: produsele ar trebui să aibă propria amprentă climatică, indiferent de unde provin, pentru a promova eficiența în atenuarea schimbărilor climatice la nivel mondial, în locul unei reduceri locale prin externalizarea emisiilor. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE a fost foarte activ în explorarea posibilităților, a limitărilor și a aspectelor importante care urmează să fie dezvoltate în cadrul unui sistem de ajustare la frontieră sau al unei alternative fiscale, pentru a reduce relocarea emisiilor de dioxid de carbon prin egalizarea costurilor și eforturilor legate de schimbările climatice, în cazul produselor din UE sau din țări terțe. CESE a fost prima instituție a UE care a identificat aceste posibilități ca măsură complementară pentru limitarea relocării emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Comisia dorește să extindă CBAM pentru a include emisiile de categoria 2 (derivate din energie electrică sau termică), care sunt excluse în prezent. Legiuitorii UE trebuie să țină cont de faptul că compensarea pentru costurile indirecte derivate din energia electrică este departe de a fi omogenă, întrucât se bazează pe deciziile statelor membre. Scenariul cel mai pesimist este acela în care CBAM ar limita compensarea primită de industrie pentru costurile indirecte, astfel încât aceasta ar fi inferioară celei permise de orientările UE. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Propunerea CBAM exclude feroaliajele (NC 7202), dar nu este clar dacă emisiile încorporate pentru feroaliaje vor fi luate în considerare în produsele relevante [de exemplu, oțelul inoxidabil (NC 7218)], întrucât multe aspecte așteaptă o reglementare secundară care va acoperi subiecte tehnice și alte subiecte foarte importante. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | La nivelul UE, securitatea juridică este extrem de importantă, iar propunerea privind CBAM trebuie rafinată pe parcursul procesului legislativ pentru a oferi securitate tuturor operatorilor economici, atât din Europa, cât și din țări terțe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | O „competitivitate climatică și de mediu” echitabilă a industriei eficiente europene sau non-europene, care să presupună, de asemenea, condiții echitabile de muncă convenite în cadrul negocierilor colective între partenerii sociali, ar trebui promovată pe scena internațională pe o poziție similară. Doar respectarea climei în condiții de muncă și sociale echitabile poate crea noua competitivitate dezirabilă din punct de vedere social a industriei europene. O astfel de înțelegere pe piața unică a UE, precum și pe piața internațională, va încuraja o concurență loială în domeniul climei. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Conformitatea importurilor în UE cu cerințele privind CBAM se bazează pe documente emise în afara UE. Aceasta ridică probleme în ceea ce privește extrateritorialitatea și competența UE de a stabili valabilitatea unor astfel de documente. În plus, timpul necesar pentru efectuarea unei astfel de evaluări ar permite accesul pe piața UE al mărfurilor importate cu o amprentă de carbon mai mare decât cea declarată, în detrimentul regulamentelor propuse și al industriei europene. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nu este clar cum trebuie calculate emisiile încorporate în produsele prelucrate care nu sunt menționate în anexa 1, dar care conțin materiale menționate în aceasta. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Raportarea, verificarea, trasabilitatea și monitorizarea sunt aspecte esențiale și nu ar trebui să se bazeze pur și simplu pe monitorizarea aleatorie, așa cum nu o face nici monitorizarea ETS. Ar trebui să existe o procedură clară și rapidă prin care să se garanteze că, atunci când are loc o posibilă eludare sau nerespectare a CBAM, aceste probleme sunt soluționate în timp redus, pentru a evita eludarea, dar și perturbările comerciale/la nivelul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Verificarea și monitorizarea ar trebui să fie pe deplin transparente și fiabile în Uniunea Europeană și în statele membre. Informațiile ar trebui să fie puse la dispoziția organismelor relevante autorizate pentru efectuarea supravegherii, cu menținerea logică a confidențialității. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Comisia Europeană ar trebui să își ofere sprijinul statelor membre ale UE cu capacități scăzute de administrare a frontierelor, întrucât acestea ar putea fi vizate de practici neloiale și ar putea deveni o cale de acces pentru eludarea CBAM. Aceasta trebuie să includă, de asemenea, o „formare” în materie de CBAM în programele sale de sprijinire a țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor învecinate, pentru a le ajuta să facă față provocărilor legate de protecția climei și pentru a evita riscul de eludare. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Veniturile provenite din CBAM ar trebui alocate pentru sprijinirea unei tranziții europene industriale și echitabile către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon în sectoarele implicate. UE ar putea lansa un fond special de inovare pentru dezvoltarea tehnologică, pentru a promova tranziția industrială fără a le pune în pericol competitivitatea în materie de climă. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Observații legate de OMC

| 5.1. | Comisia a fost foarte precaută în ceea ce privește compatibilitatea cu normele OMC. Din acest motiv, propunerea tratează separat exporturile. Întrucât există opinii contradictorii în ceea ce privește compatibilitatea cu normele OMC, trebuie desfășurată o analiză detaliată a acestui subiect, împreună cu discuții diplomatice oneste cu partenerii comerciali pentru a evita un război comercial și pentru a permite industriei UE să fie competitivă pe piețele internaționale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Există probabilitatea ca articolul XX literele (b) și (g) din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT 1994) să fie folosit pentru a justifica CBAM ca politică de protecție a mediului. Nimeni nu poate ști cu siguranță ce decizie ar lua în această privință un organism al OMC sau un organ de apel. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În condițiile actuale, având în vedere urgența combaterii schimbărilor climatice, este esențial ca OMC reînnoită să includă domeniul de aplicare al mediului și al climei în agenda sa. UE ar putea utiliza CBAM ca oportunitate de a lansa această dezbatere, împreună cu alți parteneri comerciali din cadrul OMC. CESE a propus deja acest lucru în avizul său REX/531 (6). |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 550 final.

1

(2)  COM(2021) 564 final.

2

(3)  COM(2021) 551 final.

3

(4)  COM(2019) 640 final.

4

(5)  Evaluarea impactului CBAM realizată de Comisia Europeană, anexa 8.

5

(6)  Avizul CESE pe tema „Piețele carbonului: apariție, structurare și provocări pentru industria europeană” (REX/531) (JO C 429, 11.12.2020, p. 122).

6

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 1

Punctul 3.6

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030. De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe. Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit,
  după cum se consideră adecvat
  , pentru a facilita o decarbonizare suplimentară. | Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030. De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe. Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură ar trebui să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit,
  până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea
  , pentru a facilita o decarbonizare suplimentară. |

Avizul secțiunii

Amendament

Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030. De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe. Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit,
  după cum se consideră adecvat
  , pentru a facilita o decarbonizare suplimentară.

Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030. De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe. Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură ar trebui să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit,
  până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea
  , pentru a facilita o decarbonizare suplimentară.

| Expunere de motive |
| --- |
| întrucât punctul 3.6 se referă, în esență, la alocările cu titlu gratuit, care ar trebui păstrate inițial pentru a permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, urmând ca după această măsură să intervină o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, această dispoziție ar trebui, de asemenea, mutată la concluzii și recomandări, cu precizarea suplimentară „până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea”, ceea ce întărește ideea că CBAM ar trebui să fie considerat un instrument complementar alocărilor cu titlu gratuit până când CBAM va fi pe deplin operațional, eficace și nu va conduce la relocarea emisiilor de dioxid de carbon, asigurând astfel condiții de concurență cu adevărat echitabile pentru întreprinderile din UE. |

Expunere de motive

întrucât punctul 3.6 se referă, în esență, la alocările cu titlu gratuit, care ar trebui păstrate inițial pentru a permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, urmând ca după această măsură să intervină o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, această dispoziție ar trebui, de asemenea, mutată la concluzii și recomandări, cu precizarea suplimentară „până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea”, ceea ce întărește ideea că CBAM ar trebui să fie considerat un instrument complementar alocărilor cu titlu gratuit până când CBAM va fi pe deplin operațional, eficace și nu va conduce la relocarea emisiilor de dioxid de carbon, asigurând astfel condiții de concurență cu adevărat echitabile pentru întreprinderile din UE.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 66 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 90 |
| Abțineri: | 24 |

Voturi pentru:

66

Voturi împotrivă:

90

Abțineri:

24

AMENDAMENTUL 2

Punctul 1.12

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE se așteaptă în mod rezonabil ca un sistem CBAM funcțional să consolideze ocuparea forței de muncă în fostele întreprinderi și sectoare transformate, cu emisii ridicate de CO2. Cu toate acestea, el avertizează, de asemenea, cu privire la riscul de eșec al CBAM, în legătură cu sistemul ETS. Eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit prin introducerea CBAM ar putea duce la pierderi majore de locuri de muncă în UE. | CESE se așteaptă în mod rezonabil ca un sistem CBAM funcțional să consolideze ocuparea forței de muncă în fostele întreprinderi și sectoare transformate, cu emisii ridicate de CO2. Cu toate acestea, el avertizează, de asemenea, cu privire la riscul de eșec al CBAM, în legătură cu sistemul ETS. Eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit prin introducerea CBAM ar putea duce la pierderi majore de locuri de muncă în UE.
  Rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură ar trebui să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea, pentru a facilita o decarbonizare suplimentară. |

Avizul secțiunii

Amendament

CESE se așteaptă în mod rezonabil ca un sistem CBAM funcțional să consolideze ocuparea forței de muncă în fostele întreprinderi și sectoare transformate, cu emisii ridicate de CO2. Cu toate acestea, el avertizează, de asemenea, cu privire la riscul de eșec al CBAM, în legătură cu sistemul ETS. Eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit prin introducerea CBAM ar putea duce la pierderi majore de locuri de muncă în UE.

CESE se așteaptă în mod rezonabil ca un sistem CBAM funcțional să consolideze ocuparea forței de muncă în fostele întreprinderi și sectoare transformate, cu emisii ridicate de CO2. Cu toate acestea, el avertizează, de asemenea, cu privire la riscul de eșec al CBAM, în legătură cu sistemul ETS. Eliminarea completă a alocării cu titlu gratuit prin introducerea CBAM ar putea duce la pierderi majore de locuri de muncă în UE.
  Rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură ar trebui să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, până când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea, pentru a facilita o decarbonizare suplimentară.

| Expunere de motive |
| --- |
| Se intenționează includerea în concluzii a unei precizări foarte importante de la punctul 3.6 (a se vedea mai sus).
  Accentul ar trebui pus pe faptul că eliminarea completă a alocărilor cu titlu gratuit în sectoarele vizate de CBAM ar trebui să aibă loc doar atunci când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea. |

Expunere de motive

Se intenționează includerea în concluzii a unei precizări foarte importante de la punctul 3.6 (a se vedea mai sus).

Accentul ar trebui pus pe faptul că eliminarea completă a alocărilor cu titlu gratuit în sectoarele vizate de CBAM ar trebui să aibă loc doar atunci când noua măsură își va fi dovedit eficacitatea.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 60 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 94 |
| Abțineri: | 26 |

Voturi pentru:

60

Voturi împotrivă:

94

Abțineri:

26

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/189

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris

[COM(2021) 555 final – 2021/0200 (COD)]

(2022/C 152/31)

| Raportor: | Veselin MITOV |
| --- | --- |
| Coraportor: | Udo HEMMERLING |

Raportor:

Veselin MITOV

Coraportor:

Udo HEMMERLING

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliul, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Temeiul juridic | Articolele 304 și 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 220/4/8 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliul, 17.9.2021

Temeiul juridic

Articolele 304 și 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

220/4/8

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului privind partajarea eforturilor („ESR”) – Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (1) privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre – în vederea alinierii contribuției ESR la atingerea obiectivului mai ambițios pentru 2030 în ceea ce privește Pactul verde european, transpus în acțiuni concrete prin restul pachetului „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși ambițiile sporite ale obiectivelor UE de reducere a emisiilor sunt respectabile în comparație cu situația internațională, chiar și aceste eforturi mai mari ar putea să nu fie suficiente pentru o contribuție semnificativă din partea unei economii bogate și a unui important emitent de-a lungul timpului la un scenariu care să limiteze încălzirea la cel mult 1,5 oC până la finalul secolului, ținând cont și de previziunile dramatice din cel de-al 6-lea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), publicat recent (2021) (2). Din acest motiv, este foarte important să fie pus în aplicare obiectivul de reducere a emisiilor cu 55 % la nivelul UE până în 2030 și, astfel, eforturile statelor membre sunt esențiale în acest sens. Așadar, CESE recunoaște că este fundamental să se stabilească obiective ambițioase și obligatorii pentru statele membre în ceea ce privește ESR. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Astfel, nivelul ridicat al ambițiilor climatice pentru întregul pachet „Pregătiți pentru 55”este indiscutabil. În același timp, efectele distributive ale acestor măsuri climatice necesare pot fi semnificative (atât între statele membre, cât și în interiorul acestora) și, în consecință, trebuie abordate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prin urmare, CESE este pe deplin de acord cu opinia potrivit căreia trebuie luate în considerare diferențele dintre statele membre în vederea asigurării unui nivel maxim de echitate și de eficacitate din punctul de vedere al costurilor. Pentru a se ajunge în mod echitabil la o eficacitate reală din punctul de vedere al costurilor, calculele de partajare a eforturilor ar trebui, în mod ideal, să abordeze ambele aspecte în același timp și să stabilească obiectivele în așa fel încât costurile relative asociate reducerii emisiilor, raportate la PIB, să fie aceleași pentru fiecare țară. Pentru a compensa lacunele în ceea ce privește partajarea eforturilor, CESE consideră că mecanismele de flexibilitate joacă un rol fundamental și necesită o atenție deosebită. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Integrarea ar trebui să aibă loc într-o manieră care să îmbunătățească progresele pe calea neutralității climatice pe termen lung și, așadar, trebuie să fie luate în considerare atât reducerea emisiilor, cât și sechestrarea carbonului, precum și provocările în materie de adaptare și de securitate alimentară. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În vederea instituirii unui nou sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru transportul rutier și clădiri, CESE sprijină propunerea actuală a Comisiei de a menține aceste sectoare în domeniul de aplicare al ESR chiar și după instituirea unui astfel de nou sistem. Ia notă de faptul că reducerile de emisii care rezultă din comercializarea certificatelor de emisii în aceste sectoare vor fi luate în considerare ca parte a eforturilor statelor membre de a îndeplini obligațiile ce decurg din ESR. CESE subliniază necesitatea ca statele membre și Comisia să se ocupe de interfața dintre cele două sisteme într-un mod fluent și transparent. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Observații generale

| 2.1. | Ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” lansat de Comisia Europeană la 14 iulie 2021, prezenta propunere vizează modificarea Regulamentului privind partajarea eforturilor („ESR”) în vederea alinierii contribuției sale la realizarea obiectivului de reducere cu 55 % a emisiilor pentru 2030, în conformitate cu Legea europeană a climei. Reducerile generale ar trebui să crească cu aproximativ 11 puncte procentuale față de obiectivul prevăzut în ESR, de reducere cu 29 % până în 2030, care a fost stabilit în 2018. În prezentul aviz, CESE își exprimă opiniile în ceea ce privește propunerea de regulament privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea ESR face parte din punerea în aplicare a angajamentului UE de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră din UE cu minimum 55 % până în 2030, în comparație cu nivelul din 1990. Astfel cum a propus Comisia, obiectivul pentru 2030 impune o reducere a emisiilor cu 61 % în sectoarele vizate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), cu 43 % în schema separată propusă pentru sectorul transporturilor și al clădirilor și cu 40 % în alte sectoare (non-ETS), ambele în comparație cu nivelurile din 2005. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reglementarea propusă se aplică în cazul transporturilor rutiere și al clădirilor, care ar intra în sfera de aplicare a unei scheme separate de comercializare a certificatelor de emisii, după cum se arată în pachetul „Pregătiți pentru 55”, precum și al navigației interne în UE, dar și în cazul sectoarelor și activităților non-ETS, cum ar fi agricultura și deșeurile. CESE sprijină propunerea Comisiei de a menține ESR pentru sectoarele menționate mai sus. Conform evaluării impactului efectuate de Comisie, valoarea adăugată preconizată a acesteia constă în faptul că aceste sectoare vor realiza reducerile de emisii necesare și că sistemul (extins) de comercializare a certificatelor de emisii trebuie privit ca un sprijin suplimentar pentru atingerea obiectivului ambițios până în 2030. Evaluarea impactului subliniază, de asemenea, că creșterea obiectivelor naționale în cadrul ESR va necesita revizuirea principiilor echității și a eficienței din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, pot fi necesare instrumente complementare (piață și reglementare) pentru sectoarele cu rigidități ale pieței (lipsa accesului la soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon la prețuri accesibile) în care populația (în special grupurile cu venituri mici) este afectată în mod direct. Menținerea acestor sectoare în cadrul posibilităților de reglementare ale statelor membre care acționează în temeiul ESR garantează obținerea rezultatelor dorite și poate oferi un nivel mai mare de protecție și echitate. Din acest motiv, CESE susține actuala propunere a Comisiei de a păstra aceste sectoare în domeniul de aplicare al ESR chiar și după instituirea unei noi scheme de comercializare a certificatelor de emisii pentru transportul rutier și clădiri. CESE subliniază necesitatea ca statele membre și Comisia să se ocupe de interfața dintre cele două sisteme într-un mod fluent și transparent. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comisia propune menținerea obiectivelor de reducere a emisiilor diferențiate la nivel național, cu scopul de a respecta principiile echității și eficacității din punct de vedere al costurilor, așa cum a solicitat Consiliul European. Obiectivele revizuite de reducere a GES stabilite de fiecare stat membru în sectoarele ESR pentru 2030 variază între 10 % și 50 %, comparativ cu nivelurile din 2005. CESE sprijină cu convingere ideea că statele membre care sunt cele mai în măsură, din punct de vedere economic, să reducă emisiile de GES ar trebui să ia mai multe măsuri decât alte state, trebuind luat în considerare și potențialul de reducere a emisiilor în condiții de rentabilitate și, în acest sens, mecanismele de flexibilitate ar trebui să aibă o contribuție semnificativă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ceea ce privește mecanismele de flexibilitate, ar trebui aplicate și flexibilitatea între statele membre și flexibilitățile în timp, atât prin constituirea de rezerve, cât și prin împrumuturi, ținând cont de diferitele posibilități și capacități ale statelor membre, de soluțiile eficace din punctul de vedere al costurilor și de efectul ciclurilor economice. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia propune, de asemenea, să se continue aplicarea unui sistem de flexibilitate care să permită transferul de cote de emisii între statele membre, precum și de-a lungul timpului. De asemenea, Comisia propune noi mecanisme de flexibilitate care să permită sectorului implicat în partajarea eforturilor să realizeze anumite tranzacții cu sectoarele ETS și LULUCF. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pachetul „Pregătiți pentru 55” propus abordează, de asemenea, monitorizarea și raportarea gazelor cu efect de seră, inclusiv regulile de contabilizare pentru utilizarea terenurilor și silvicultură. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Comisia ține seama, pe bună dreptate, de principiile echității și eficacității din punctul de vedere al costurilor în propunerea sa. CESE este de acord că trebuie luate în considerare diferențele dintre statele membre în vederea asigurării echității și a eficacității din punctul de vedere al costurilor. Acest aspect reflectă diferențele legate de caracteristicile specifice și de punctele de pornire ale statelor membre, precum și de potențialul economic al acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE subliniază că, atunci când se iau în considerare obiectivele naționale de reducere a emisiilor și modalitatea de realizare a acestora într-o manieră echitabilă și eficace din punctul de vedere al costurilor, ar trebui realizată, într-un mod chibzuit, eliminarea actualelor subvenții de stat pentru generarea și consumul de energie din combustibili fosili. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Totuși, CESE avertizează că abordarea propusă ia în considerare echitatea și eficacitatea din punctul de vedere al costurilor în mod separat una de cealaltă. Pentru a obține rezultatul cel mai eficace la nivelul UE, în condiții de rentabilitate autentică și într-o manieră echitabilă, calculele ar trebui, în mod ideal, să acopere ambele aspecte într-o manieră cuprinzătoare, la nivelul tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ceea ce privește exploatarea terenurilor și silvicultura – care fac obiectul unei propuneri separate, dar care are o anumită relevanță și pentru alte sectoare – Comisia propune ca emisiile și absorbțiile, calculate conform regulilor de contabilizare, să trebuiască să fie în echilibru în fiecare stat membru. Prin includerea absorbanților de dioxid de carbon în obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, absorbțiile nete de gaze cu efect de seră din sectorul LULUCF s-ar mări la 310 milioane de tone. Deși consideră că această creștere a ambițiilor este necesară, CESE subliniază că absorbțiile de dioxid de carbon nu ar trebui să constituie un mecanism de compensare a reducerii emisiilor din alte sectoare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că trebuie să existe un sistem eficient și transparent de monitorizare a rezultatului aplicării flexibilității. Prin urmare, actualul cadru de monitorizare care funcționează prin intermediul registrului instituit prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1124 al Comisiei (3) ar trebui consolidat pentru a se asigura că datele privind tranzacțiile, inclusiv utilizarea mecanismelor de flexibilitate, sunt puse integral la dispoziția publicului (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În ceea ce privește obiectivele naționale în materie de reducere a emisiilor, CESE încurajează Comisia să analizeze ce caracteristici ale statelor membre, în afara PIB-ului pe cap de locuitor, ar trebui luate în considerare atunci când se stabilesc obiective naționale (de exemplu, intensitatea carbonului, regiunile vulnerabile), în vederea, totodată, a sprijinului furnizat prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

3.6.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

1

(2)  IPCC (2021): „Summary for Policymakers” („Rezumat pentru responsabilii de elaborarea politicilor”). În: Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Schimbările climatice 2021: elementele științifice). Contribuția Grupului de lucru I la cel de-al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice [MassonDelmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S.L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M.I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R. Matthews, T.K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu, and B. Zhou (eds.)]. Cambridge University Press.

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2019/1124 al Comisiei din 13 martie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2019/1122 în ceea ce privește funcționarea registrului Uniunii având în vedere Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 177, 2.7.2019, p. 66).

3

(4)  În prezent, datele privind tranzacțiile, inclusiv utilizarea mecanismelor de flexibilitate, sunt puse la dispoziția publicului (Registrul de tranzacții al Uniunii Europene). În plus, Comisia raportează anual cu privire la respectarea întregii legislații a UE în domeniul climei, prin intermediul Raportului intermediar privind acțiunile UE în domeniul climei.

4

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/192

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii

[COM(2021) 554 final]

(2022/C 152/32)

| Raportor: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportor:

Anastasis YIAPANIS

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliu, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 25.11.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 145/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliu, 17.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

25.11.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

145/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este foarte implicat în lupta împotriva schimbărilor climatice și este întru totul de acord că există nevoia introducerii unor măsuri eficiente și imediate. Sunt necesare eforturi concertate atât din partea entităților publice, cât și a celor private pentru a asigura implicarea activă, sprijinirea și asumarea responsabilității la nivelul cetățenilor și al comunităților locale și pentru a genera fonduri suplimentare, cu scopul de a sprijini tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europa a fost lovită de incendii forestiere și inundații fără precedent, care au coincis cu perioade extreme de secetă și valuri de căldură. Gestionarea inteligentă și durabilă a apei ar putea îmbunătăți considerabil capacitatea UE de a atenua, de a combate incendiile și de a consolida reziliența împotriva precipitațiilor intense, a inundațiilor și a secetei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Schimbările climatice și pierderea biodiversității sunt interconectate și trebuie abordate împreună. Pierderea habitatelor, poluarea, recoltarea excesivă și răspândirea speciilor invazive trebuie combătute pentru a garanta totodată menținerea ecosistemelor naturale și îndeplinirea rolului social și economic vital al sectoarelor bazate pe terenuri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Statele membre ar trebui să elaboreze cadre legislative care să-i stimuleze pe fermieri și pe gestionarii pădurilor să urmeze noile modele durabile de afaceri care promovează biodiversitatea, aplică normele economiei circulare și generează practici durabile în ceea ce privește producția de biomasă. CESE solicită programe naționale de refacere a zonelor umede de înaltă calitate și consideră că emisiile aferente acestora din urmă ar trebui contabilizate cât mai repede posibil, și nu doar începând din 2026. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere că atenuarea schimbărilor climatice reprezintă o provocare globală, CESE consideră că eforturile UE trebuie completate de discuții externe eficiente și specifice despre implicarea globală imediată, partajarea echitabilă a sarcinilor și concurența loială. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE solicită o promovare amplă a practicilor agricole durabile cum ar fi rotația culturilor, recuperarea deșeurilor organice, agricultura de precizie, permacultura etc. și sprijinirea acestora. Terenurile trebuie gestionate atent în toate statele membre, asigurând un echilibru adecvat între competitivitate și durabilitate și oferind oportunitățile de finanțare necesare. CESE salută intenția Comisiei de a propune un cadru de reglementare pentru absorbțiile de carbon în sectorul agricol. CESE salută intenția Comisiei de a propune un cadru de reglementare pentru absorbțiile de carbon în sectorul agricol. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Bioenergia bazată pe biomasa lemnoasă și pe alte tipuri de bioenergie are un rol foarte important și ar trebui urmărită atunci când biomasa este produsă în mod durabil. Cu toate acestea, importul de biomasă implică riscuri specifice asociate, care nu sunt acoperite de cadrul legislativ al UE. Politica comercială a UE ar trebui să contribuie la prevenirea importurilor de biomasă care duc la defrișări în țările de origine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE apreciază propunerea Comisiei de a efectua în 2025 o evaluare cuprinzătoare a datelor din inventarele naționale, întrucât analiza datelor se bazează în principal pe inventarele forestiere naționale (IFN), care nu sunt corelate și care sunt, uneori, incomplete sau inexacte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sunt necesare programe de perfecționare și recalificare profesională destinate atât antreprenorilor, cât și lucrătorilor, pentru a asigura accesul la cele mai recente tehnologii disponibile și la competențele digitale care sporesc durabilitatea. Partenerii sociali și organizațiile relevante ale societății civile joacă un rol important în acest sens și trebuie implicate atât în faza de planificare, cât și în cea de punere în aplicare a pachetului „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Este necesară sprijinirea proiectelor de cercetare și dezvoltare pentru agricultura durabilă și producția de biomasă lemnoasă. CESE solicită un cadru legislativ de sprijin adaptat pentru IMM-uri și invită statele membre să aibă în vedere generarea de stimulente fiscale pentru a facilita tranziția. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | În cele din urmă, CESE își exprimă îngrijorarea că dimensiunea socială a punerii în aplicare a Pactului verde european nu este avută în vedere pe deplin. O atenție specială trebuie acordată regiunilor, industriilor, lucrătorilor și cetățenilor care se vor confrunta cu cele mai mari provocări. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Informații generale și introducere

| 2.1. | Planul privind obiectivul climatic pentru 2030 (1), adoptat în septembrie 2020, stabilește obiective noi și mai ambițioase privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu până la cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030, în comparație cu acordul anterior vizând o reducere netă de cel puțin 40 %. Pachetul „Pregătiți pentru 55” (2), publicat în iulie 2021, prezintă 13 propuneri legislative care vizează revizuirea actualei legislații privind clima, inclusiv Regulamentul LULUCF din 2018 (3), și asigură o tranziție verde echitabilă, competitivă și eficientă până în 2030 și ulterior. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Terenurile aprovizionează societățile cu alimente și hrană pentru animale, dar și cu materii prime pentru economia bazată pe bioproduse (fibre și lemn pentru hârtie, textile, materiale de construcții și biocombustibili). Acestea oferă habitate pentru biodiversitate și au o importantă capacitate de a sechestra carbonul din atmosferă. În același timp, activitățile agricole și forestiere generează emisii de gaze cu efect de seră. Domeniul de aplicare a Regulamentului LULUCF a fost extins de la silvicultură la toate tipurile de exploatare a terenurilor (inclusiv la sectorul agricol începând cu 2031) și stabilește angajamente obligatorii pentru toate statele membre de a respecta „angajamentul privind bilanțul neutru sau pozitiv”. Acest lucru ar trebui realizat prin inițierea unor măsuri legislative în cadrul sectorului care să asigure că emisiile contabilizate în ceea ce privește exploatarea terenurilor sunt compensate în totalitate de o absorbție contabilizată echivalentă a CO2 din atmosferă. Acesta propune, de asemenea, un nou proces de guvernanță al UE care vizează să asigure îmbunătățirea preciziei monitorizării emisiilor provenite de la statele membre și a calculelor absorbțiilor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În mod esențial, statele membre trebuie să se asigure că emisiile provenite din sectoarele LULUCF nu depășesc absorbțiile pentru perioada 2021-2025, să atingă absorbțiile nete totale de cel puțin 310 milioane de tone de CO2 până în 2030, să atingă neutralitatea climatică până în 2035 pentru toate sectoarele terenurilor și să înregistreze ulterior cifre negative. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cu toate acestea, statele membre vor fi obligate să prezinte planuri de atenuare integrate pentru toate sectoarele terenurilor și sunt încurajate să utilizeze tehnologii digitale avansate în scopuri de monitorizare, incluzând observații prin teledetecție de la distanță, care sunt disponibile prin programul Copernicus (imagistică satelitară continuă și de înaltă rezoluție) și datele colectate în temeiul politicii agricole comune (PAC). În plus, propunerea de regulament introduce o oportunitate pentru un proces de tranzacție între statele membre, stimulându-le să crească absorbțiile de CO2 chiar peste obiectivele lor obligatorii. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sectorul de exploatare a terenurilor, schimbare a destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) poate contribui la atenuarea schimbărilor climatice prin menținerea și îmbunătățirea absorbanților și a stocurilor de carbon. Comisia propune politici pentru a-i ajuta pe gestionarii pădurilor să asigure mai multe beneficii climatice atunci când realizează produse din lemn și pentru a-i stimula pe fermieri să urmeze practici agricole inteligente din punct de vedere climatic și durabile. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | Societatea civilă europeană este foarte implicată în lupta împotriva schimbărilor climatice și este întru totul de acord că există nevoia introducerii unor măsuri eficiente și imediate. CESE consideră că sunt necesare eforturi concertate atât din partea entităților publice, cât și a celor private pentru a crește nivelul de sensibilizare cu privire la nevoia stringentă de a acționa fără întârziere, pentru a asigura implicarea activă și asumarea responsabilității la nivelul cetățenilor și al comunităților locale și pentru a genera fonduri suplimentare cu scopul de a sprijini tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. UE nu mai poate irosi timp cu discuții lungi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sectorul LULUCF și-a scăzut absorbțiile nete de CO2 cu o cincime (4), în special ca urmare a recoltării sporite a masei lemnoase și a lipsei de stimulente. În plus, Europa a fost lovită de incendii forestiere și inundații fără precedent, care au coincis cu perioade extreme de secetă și valuri de căldură. Pădurile au fost, de asemenea, deosebit de vulnerabile la invaziile de insecte, zonele umede suferind o degradare continuă. Deși se pot obține creșteri semnificative ale absorbanților de tipul terenurilor la costuri relativ scăzute, trebuie accelerate măsurile în toate sectoarele exploatării terenurilor, inclusiv îmbunătățirea gestionării pădurilor și a terenurilor cultivate, precum și a împăduririi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază că există diverse modalități de creștere a gradului de sechestrare a carbonului, incluzând gestionarea terenurilor, regenerarea pădurilor și refacerea ecosistemelor naturale. Schimbările climatice și pierderea biodiversității sunt interconectate și trebuie abordate împreună. Pierderea habitatelor, poluarea, recoltarea excesivă și răspândirea speciilor invazive trebuie combătute, pentru a garanta totodată menținerea ecosistemelor naturale și îndeplinirea rolului social și economic vital al sectoarelor bazate pe terenuri. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Statele membre ar trebui să creeze strategii naționale de conservare și reumidificare a turbăriilor de înaltă calitate, întrucât acestea reprezintă o importantă oportunitate de a proteja și a crește stocurile de carbon în solurile organice și de a asigura refacerea biodiversității. Prin urmare, CESE sugerează că unul dintre cele mai importante obiective ar trebui să fie refacerea turbăriilor de înaltă calitate [cu ajutorul cultivării plantelor palustre (5)] și a zonelor umede, și consideră că emisiile aferente zonelor umede ar trebui contabilizate cât mai repede posibil și nu doar începând din 2026, astfel cum propune Comisia Europeană. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cercetările arată că incendiile forestiere masive au contribuit la emisiile nete de carbon timp de decenii și împiedică reapariția vegetației. Gestionarea apei, în special reținerea apei în sol și stocarea apei în rezervoare, poate îmbunătăți considerabil capacitatea de a reduce și a combate incendiile. În același timp, acest lucru consolidează reziliența împotriva precipitațiilor intense, a inundațiilor și a secetei. În consecință, CESE recomandă Comisiei să stimuleze și să sprijine statele membre în îmbunătățirea politicilor de gestionare a apei, pentru a crește productivitatea agricolă și capacitatea de sechestrare a carbonului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Fermierii și gestionarii pădurilor trebuie stimulați să urmeze noile modele durabile de afaceri care promovează biodiversitatea și aplică normele economiei circulare. CESE a solicitat deja un cadru legislativ complex și echitabil care „să permită proprietarilor de terenuri și cultivatorilor punerea în aplicare a unor măsuri LULUCF eficiente, într-un mod rentabil din punct de vedere economic și nu doar pe cheltuiala lor” (6). În prezent este la latitudinea fiecărui stat membru să elaboreze aceste importante cadre stimulative, în funcție de propriile circumstanțe specifice. CESE a încurajat deja statele membre „să instituie politici naționale ascendente ambițioase pentru sectorul LULUCF, cu implicarea strânsă a societății civile în acest proces la nivel național, regional și local” (7). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trebuie continuate discuțiile referitoare la modul în care ar trebui gestionate pădurile și la părțile copacilor care pot fi utilizate pentru energie. Deși propunerea Comisiei Europene de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (8) împiedică extracția biomasei din păduri primare și introduce restricții privind arderea anumitor tipuri de lemn, ea nu recunoaște bunele practici actuale în care diferite tipuri de copaci și diferite părți ale copacilor se utilizează în scopurile la care se adaptează cel mai bine, generând astfel o valoare adăugată globală optimă fără a risipi resurse naturale. CESE solicită cadre legislative naționale în toate statele membre care să sprijine și să stimuleze utilizarea practicilor durabile în producția de biomasă. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În plus, promovarea competențelor, cunoștințelor și sprijinului la nivelul fermierilor și al gestionarilor pădurilor poate consolida punerea în aplicare a noilor practici durabile și a tehnologiilor revoluționare (de exemplu, agricultura de precizie, agricultura cu trafic controlat, eliminarea adecvată a deșeurilor, reducerea sau evitarea utilizării pesticidelor chimice, menținerea diversității genetice a terenurilor etc.). CESE salută intenția Comisiei de a propune un cadru de reglementare pentru absorbțiile de carbon în sectorul agricol. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sunt necesare măsuri coordonate globale care să garanteze că problema schimbărilor climatice este abordată în mod rapid și eficient. După cum indică raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 2021 (9), există suficiente dovezi științifice disponibile care atestă că dezastrele frecvente recente din Europa sunt în mod clar legate de o climă mai caldă și de creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră. În plus, acesta arată că influența factorului uman „a condus la încălzirea climei la o rată fără precedent în cel puțin ultimii 2 000 de ani”. Prin urmare, CESE consideră că eforturile UE trebuie completate de măsuri specifice și eficiente la nivel internațional pentru a asigura implicarea globală, partajarea echitabilă a sarcinilor și concurența loială. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” reprezintă un pas excelent și ambițios și demonstrează încă o dată că UE este un pionier în lupta împotriva schimbărilor climatice. Acesta constituie și o excelentă temă de dezbatere înainte de cea de-a 26-a sesiune a Conferinței părților (COP 26) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) de la Glasgow, în cadrul căreia UE ar trebui să încerce să convingă restul lumii că trebuie să întreprindă de urgență măsuri similare. CESE subliniază că un răspuns coordonat global este singurul mod eficient de a aborda schimbările climatice și că acest lucru poate fi realizat prin colaborarea cu partenerii noștri din G7, G20 și cu alte organisme internaționale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pierderea terenurilor agricole din cauza degradării solului, a urbanizării și a abandonului a reprezentat o problemă complexă în toate statele membre timp de mulți ani. Amenajarea teritoriului este esențială pentru dezvoltarea durabilă a UE, iar CESE solicită să se acorde o atenție deosebită utilizării eficiente a resurselor naturale, mai ales pentru că numărul terenurilor disponibile scade pe măsură ce populația crește. CESE a propus deja un cadru coerent al UE care să protejeze terenurile agricole (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pentru a crește productivitatea și stocarea carbonului în sectorul agricol, CESE solicită o promovare amplă a practicilor agricole durabile cum ar fi rotația culturilor, recuperarea deșeurilor organice, agricultura de precizie etc. și sprijinirea acestora. Fermierii ar trebui să beneficieze, de asemenea, de oportunitățile de finanțare necesare și de informații actualizate privind cele mai bune practici agricole și posibilitățile de îmbunătățire a calității solului. În cele din urmă, terenurile trebuie gestionate atent în toate statele membre, asigurând un echilibru adecvat între competitivitate și durabilitate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În martie 2021, Comisia Europeană a publicat un Plan de acțiune pentru dezvoltarea agriculturii ecologice (11) pentru a ajuta statele membre să atingă obiectivul ca 25 % din terenurile agricole să fie cultivate ecologic până în 2030. CESE subliniază importanța de a spori agricultura ecologică, ceea ce ar reprezenta, pentru sectorul agricol, un pas uriaș din punctul de vedere al reducerii emisiilor de GES și al conservării biodiversității. CESE subliniază și alte opțiuni de reducere a riscului de artificializare a terenurilor, cum ar fi agroecologia, agrosilvicultura, permacultura, agricultura fără arătură etc. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cifrele arată că arderea biomasei s-a dublat din 2000 și jumătate din întreaga masă lemnoasă recoltată este arsă pentru energie (12). CESE consideră că această presiune negativă asupra pădurilor a condus la declinul recent al sechestrării carbonului și crede că, deși bioenergia bazată pe biomasa lemnoasă și alte tipuri de bioenergie au un rol foarte important, acestea ar trebui urmărite doar atunci când biomasa este produsă în mod durabil. În plus, CESE a menționat deja că pentru „a evita subminarea integrității de mediu, emisiile generate de combustibilii fosili din alte sectoare nu ar trebui compensate prin absorbanți forestieri într-un mod care ar reduce disponibilitatea lemnului pentru bioeconomie” (13). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE subliniază că importul de biomasă implică riscuri specifice asociate, care nu sunt acoperite de regulamentul UE. Prin urmare, sunt necesare acorduri internaționale ample pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul pieței unice, în timp ce politica comercială a UE ar trebui să contribuie la prevenirea importurilor de biomasă care duc la defrișări în țările de origine. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Statele membre pot exclude din contabilizare emisiile cauzate de evenimente naturale extreme precum furtuni, incendii sau invazii de insecte. Îmbunătățirea monitorizării perturbărilor naturale la nivelul pădurilor este necesară de urgență, pentru a asigura aplicarea corectă și eficientă a dispozițiilor privind perturbările naturale. Acest lucru este dificil din punct de vedere tehnic, dar extrem de important. Obligațiile de raportare pentru fiecare stat membru trebuie să respecte un protocol standardizat care să asigure colectarea și interpretarea eficientă a datelor și punerea în aplicare și planificarea eficientă a politicilor. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Analiza datelor se bazează în principal pe inventarele forestiere naționale (IFN) din fiecare stat membru, care nu sunt corelate și care sunt, uneori, incomplete sau inexacte. În plus, inventarele IFN nu sunt realizate în mod frecvent în toate statele membre. CESE apreciază propunerea Comisiei de a efectua în 2025 o evaluare cuprinzătoare a datelor din inventarele naționale, cu scopul de a stabili obiective exacte pentru perioada 2026-2030. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Este necesară sprijinirea proiectelor de cercetare și dezvoltare pentru o producție mai durabilă a biomasei lemnoase. CESE a subliniat deja că „este nevoie de activități intensive de cercetare și inovare, dar și de recompense pentru crearea demonstrată a absorbanților de carbon, pentru a sprijini aceste sectoare” (14). De asemenea, CESE consideră că fiecare stat membru ar trebui să definească un sistem specific de stimulente fiscale care să faciliteze tranziția și recomandă utilizarea deplină a finanțării disponibile în cadrul PAC. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sunt necesare, de asemenea, programe de perfecționare și recalificare profesională destinate antreprenorilor și lucrătorilor, pentru a asigura accesul la cele mai recente tehnologii disponibile și la competențe digitale care sporesc durabilitatea. Agenda Pactului verde european poate reuși doar dacă este însoțită de programe de educație și formare care să stimuleze competențele lucrătorilor europeni, asigurând totodată competitivitatea și echitatea socială. Prin urmare, CESE solicită partenerilor sociali și organizațiilor relevante ale societății civile să se implice pe deplin atât în faza de planificare, cât și în cea de punere în aplicare a pachetului. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE consideră că IMM-urile au nevoie de un cadru legislativ de sprijin adaptat care să le ajute să inoveze, să se dezvolte și să crească în mod durabil. Deși există mai multe oportunități de finanțare pentru a finanța adaptarea, CESE solicită din nou „o claritate sporită în ceea ce privește diferitele opțiuni, precum și proceduri ușor de utilizat pentru a asigura, din punct de vedere practic, un acces la finanțare în timp util” (15). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În fine, CESE își exprimă preocuparea că dimensiunea socială a punerii în aplicare a Pactului verde european (prin pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”) nu este avută în vedere, iar cetățenii vor fi afectați cel mai mult dacă vor fi nevoiți să-și schimbe autoturismele, să plătească mai mult pentru a-și încălzi locuințele, să plătească mai mult pentru cele mai ieftine zboruri de vacanță etc. Prin urmare, CESE își exprimă reala îngrijorare privind costurile mai mari ale facturilor pe care gospodăriile vor fi nevoite să le plătească după punerea în aplicare a pachetului „Pregătiți pentru 55”. CESE consideră, de asemenea, că pe durata acestei tranziții, trebuie acordată o atenție specială regiunilor, industriilor și lucrătorilor care se vor confrunta cu cele mai mari provocări și că tranziția trebuie să fie „pusă în aplicare printr-o abordare competitivă, echitabilă din punct de vedere social și multilaterală și că trebuie puse în practică instrumente adecvate pentru implicarea deplină a societății civile, inclusiv a tuturor cetățenilor, întreprinderilor și organizațiilor, și acceptarea deplină din partea acestora” (16). |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor.

1

(2)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Pregătiți pentru 55”: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică – COM(2021) 550 final.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

3

(4)  SWD(2021) 610 final.

4

(5)  Culturi în condiții umede.

5

(6)  Avizul CESE pe tema Exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) (JO C 351, 15.11.2012, p. 85).

6

(7)  Avizul CESE pe tema Partajarea eforturilor în contextul cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF) (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).

7

(8)  Comisia Europeană – Revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile.

8

(9)  IPCC – AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Schimbările climatice 2021: elementele științifice).

9

(10)  Avizul CESE pe tema Utilizarea terenurilor pentru producția durabilă de alimente și serviciile ecosistemice (JO C 81, 2.3.2018, p. 72).

10

(11)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice – COM(2021) 141 final.

11

(12)  Păduri sacrificate pentru politica UE în domeniul climei.

12

(13)  Avizul CESE pe tema Partajarea eforturilor în contextul cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF) (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).

13

(14)  Avizul CESE pe tema Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice (JO C 374, 16.9.2021, p. 84).

14

(15)  Avizul CESE pe tema Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice.

15

(16)  Avizul CESE pe tema O planetă curată pentru toți: O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei (JO C 282, 20.8.2019, p. 51).

16

---

| 6.4.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 152/197 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 152/197

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți

[COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

(2022/C 152/33)

| Sesizare | Parlamentul European, 10.11.2021
  Consiliul, 12.11.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 8.12.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 565 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 230/0/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 10.11.2021

Consiliul, 12.11.2021

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

8.12.2021

Sesiunea plenară nr.

565

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

230/0/3

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 565-a sesiune plenară din 8 și 9 decembrie 2021 (ședința din 8 decembrie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 230 de voturi pentru și 3 abțineri.

Bruxelles, 8 decembrie 2021.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---