# Den Europæiske Unions C 88/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 88 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang24. februar 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 88

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang24. februar 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 88/01 | AnaEE-ERIC — Europæisk Konsortium for en Forskningsinfrastruktur — — Vedtægter | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 88/01

AnaEE-ERIC — Europæisk Konsortium for en Forskningsinfrastruktur — — Vedtægter

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 88/02 | Euroens vekselkurs — 23. februar 2022 | 23 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 88/02

Euroens vekselkurs — 23. februar 2022

23

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 88/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10606 — MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 24 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 88/04 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 26 |
| 2022/C 88/05 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 32 |
| 2022/C 88/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33. | 46 |
| 2022/C 88/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 58 |
| 2022/C 88/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 65 |
| 2022/C 88/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 70 |
| 2022/C 88/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 79 |
| 2022/C 88/11 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 87 |
| 2022/C 88/12 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 95 |
| 2022/C 88/13 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 101 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 88/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10606 — MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

24

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 88/04

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

26

2022/C 88/05

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

32

2022/C 88/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

46

2022/C 88/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

58

2022/C 88/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

65

2022/C 88/09

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

70

2022/C 88/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

79

2022/C 88/11

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

87

2022/C 88/12

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

95

2022/C 88/13

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

101

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/1

---

AnaEE-ERIC — Europæisk Konsortium for en Forskningsinfrastruktur

VEDTÆGTER

(2022/C 88/01)

Indholdsfortegnelse

| PRÆAMBEL | 2 |
| --- | --- |

| KAPITEL 1 | VÆSENTLIGE ELEMENTER | 3 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 1

| Artikel 1 | Betegnelse | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 1

| Artikel 2 | Vedtægtsmæssigt hjemsted | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 2

| Artikel 3 | Opgaver og aktiviteter | 3 |
| --- | --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Varighed og procedure for afvikling | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Ansvarsordning | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Adgangspolitik for brugere | 4 |
| --- | --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Politik for videnskabelig evaluering | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 7

| Artikel 8 | Formidlingspolitik | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 8

| Artikel 9 | Politik for intellektuelle ejendomsrettigheder | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Ansættelsespolitik | 5 |
| --- | --- | --- |

Artikel 10

| Artikel 11 | Udbudspolitik | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 11

| KAPITEL 2 | MEDLEMSKAB | 6 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 2

| Artikel 12 | Medlemskab og repræsentanter | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 12

| Artikel 13 | Betingelser for at blive medlem eller observatør | 6 |
| --- | --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Medlemmers eller observatørers udtræden/opsigelse af medlemskab eller ophævelse af observatørstatus | 7 |
| --- | --- | --- |

Artikel 14

| KAPITEL 3 | MEDLEMMERS OG OBSERVATØRERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER | 8 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 3

| Artikel 15 | Medlemmer | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikel 15

| Artikel 16 | Observatører | 8 |
| --- | --- | --- |

Artikel 16

| Artikel 17 | Bidrag | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikel 17

| KAPITEL 4 | REGULERING | 9 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 4

| Artikel 18 | Deltagerforsamlingen | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikel 18

| Artikel 19 | Generaldirektøren | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikel 19

| Artikel 20 | Det centrale knudepunkt | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikel 20

| Artikel 21 | AnaEE-ERIC’s servicecentre | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 21

| Artikel 22 | De nationale knudepunkter og de nationale platforme | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 22

| Artikel 23 | Bestyrelsen | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikel 23

| Artikel 24 | Det uafhængige videnskabelige rådgivende udvalg (ISAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikel 24

| Artikel 25 | Det uafhængige rådgivende etiske udvalg (IEAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikel 25

| Artikel 26 | Interessentudvalget | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 26

| Artikel 27 | Hjælpeorganer | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 27

| KAPITEL 5 | RAPPORTERING TIL EUROPA-KOMMISSIONEN | 14 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 5

| Artikel 28 | Rapportering til Europa-Kommissionen | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikel 28

| KAPITEL 6 | FINANSIERING | 15 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 6

| Artikel 29 | Regnskabsår | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 29

| Artikel 30 | Ressourcer | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 30

| Artikel 31 | Principper for bidrag fra medlemmer og observatører | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 31

| Artikel 32 | Budget, budgetprincipper, regnskab og revision | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikel 32

| Artikel 33 | Skatter | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 33

| KAPITEL 7 | DIVERSE | 16 |
| --- | --- | --- |

KAPITEL 7

| Artikel 34 | Lovvalg | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 34

| Artikel 35 | Arbejdssprog | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 35

| Artikel 36 | Tvister | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikel 36

| Artikel 37 | Vedtægtsændringer, ajourføringer og tilgængelighed | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikel 37

| Artikel 38 | Bestemmelser om etablering | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikel 38

| Bilag I | DEFINITIONER | 18 |
| --- | --- | --- |

Bilag I

| Bilag II | LISTE OVER MEDLEMMER, OBSERVATØRER OG DERES REPRÆSENTANTER | 19 |
| --- | --- | --- |

Bilag II

| Bilag III | BUDGETBIDRAG | 20 |
| --- | --- | --- |

Bilag III

PRÆAMBEL

I BETRAGTNING AF, at bæredygtigheden af både forvaltede og naturlige økosystemer, herunder landbrugs-, skov- og ferskvandssystemer, er afgørende for menneskehedens fremtid, og at økosystemtjenester som defineret i millenniumvurderingen af økosystemerne er truet på grund af klimaændringer, forstyrrelser i biogeokemiske cyklusser, tab af biodiversitet og ændringer i arealanvendelsen,

I BETRAGTNING AF, at foregribelse og forudsigelse af konsekvenserne af disse hidtil usete ændringer i klodens system ikke kun afhænger af en bedre forståelse af kompleksiteten af økosystemprocessen og drivkræfterne herfor, men også af at erhverve den nødvendige viden for bedre at kunne tilpasse sig en fremtid i forandring,

I BETRAGTNING AF, at Europa uden tilstrækkelig forståelse af den indbyrdes afhængighed mellem økosystemets funktion og miljøet fortsat ikke vil være i stand til at vurdere virkningerne af klimaændringer, afbøde risiciene og planlægge i overensstemmelse hermed,

I ANERKENDELSE AF, at infrastrukturen til analyse af og forsøg med økosystemer (AnaEE-ERIC) vil være en unik, tværkontinental, langsigtet, integreret, eksperimentel forskningsinfrastruktur baseret på distribuerede (eksisterende og nye) avancerede eksperimentelle platforme (både udendørs og lukkede økosystemplatforme), modelplatforme og analytiske platforme,

I ANERKENDELSE AF, at koordinering og integration af disse nationale platforme gennem overnationale enheder (centrale knudepunkter og servicecentre) vil sikre stor international adgang på tværs af platforme til forskningsprojekter, forbedrede og harmoniserede målinger og data, forbindelser mellem data og modeller, åben adgang til data og synteser,

I ANERKENDELSE AF, at AnaEE-ERIC vil udvikle teknologier og knowhow om økosystemvidenskab og -forvaltning, bidrage til omstillingen til bæredygtige fødevaresystemer og de generelle mål for den europæiske bioøkonomi og fra jord til bord-strategien,

og de for disse vedtægter gældende definitioner i bilag I,

er medlemmerne, som anmoder Europa-Kommissionen om at oprette AnaEE som et europæisk konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC) i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009, DERFOR

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

KAPITEL 1

VÆSENTLIGE ELEMENTER

Artikel 1

Betegnelse

Der etableres et distribueret europæisk konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC), der kaldes »Analysis and Experimentation on Ecosystems ERIC« (AnaEE-ERIC). Det etableres som et europæisk konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC) i henhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 723/2009.

Artikel 2

Vedtægtsmæssigt hjemsted

Det vedtægtsmæssige hjemsted for AnaEE-ERIC er Gif-sur-Yvette, Frankrig.

Artikel 3

Opgaver og aktiviteter

1.   AnaEE-ERIC’s hovedopgave er at etablere og drive en distribueret forskningsinfrastruktur til analyse af og forsøg med økosystemer. Målet er at levere de værktøjer og tjenester samt den viden, der er nødvendig for at tackle de komplekse globale miljø- og klimaudfordringer, som de menneskelige samfund står over for.

2.   AnaEE-ERIC opererer med det centrale knudepunkt (CH), interface- og syntesecentret (ISC), teknologicentret (TC) og datamodelleringscentret (DMC).

3.   Med henblik på stk. 1 skal AnaEE-ERIC

| a. | koordinere adgangen til de nationale forsøgs-, analyse- og modelleringsplatforme og tilrettelægge samarbejdet med europæiske faciliteter |
| --- | --- |

a.

koordinere adgangen til de nationale forsøgs-, analyse- og modelleringsplatforme og tilrettelægge samarbejdet med europæiske faciliteter

| b. | fremme europæiske forskningsprogrammer og -projekter |
| --- | --- |

b.

fremme europæiske forskningsprogrammer og -projekter

| c. | udvikle teknologi, harmonisere metoder, opbygge industrielle partnerskaber og fremme vidensoverførsel |
| --- | --- |

c.

udvikle teknologi, harmonisere metoder, opbygge industrielle partnerskaber og fremme vidensoverførsel

| d. | fremme udvekslingen af viden og/eller kompetencer inden for det europæiske forskningsrum (ERA) og øge udnyttelsen af det intellektuelle potentiale i hele Europa |
| --- | --- |

d.

fremme udvekslingen af viden og/eller kompetencer inden for det europæiske forskningsrum (ERA) og øge udnyttelsen af det intellektuelle potentiale i hele Europa

| e. | udvikle dataadgang, -deling og -modellering |
| --- | --- |

e.

udvikle dataadgang, -deling og -modellering

| f. | tilrettelægge uddannelse |
| --- | --- |

f.

tilrettelægge uddannelse

| g. | gennemføre en kommunikationsstrategi |
| --- | --- |

g.

gennemføre en kommunikationsstrategi

| h. | udføre enhver anden tilknyttet aktivitet, der er nødvendig for at nå dets mål. |
| --- | --- |

h.

udføre enhver anden tilknyttet aktivitet, der er nødvendig for at nå dets mål.

4.   AnaEE-ERIC forfølger sin hovedopgave uden gevinst for øje. AnaEE-ERIC kan udøve begrænsede økonomiske aktiviteter, forudsat at disse er nært knyttet til dets hovedopgaver som beskrevet i artikel 3, stk. 3, og ikke bringer disse i fare.

Artikel 4

Varighed og procedure for afvikling

1.   AnaEE-ERIC etableres for en indledende periode på 10 år. Deltagerforsamlingen kan beslutte at forlænge varigheden med på hinanden følgende tiårige perioder.

2.   Afviklingen af AnaEE-ERIC besluttes af deltagerforsamlingen i henhold til artikel 18, stk. 10 i vedtægterne.

3.   Uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder senest ti dage efter vedtagelsen af beslutningen om at afvikle AnaEE-ERIC underretter AnaEE-ERIC Kommissionen om beslutningen.

4.   Tilbageværende aktiver, når AnaEE-ERIC’s gæld er betalt, fordeles blandt medlemmerne i forhold til deres akkumulerede årlige bidrag til AnaEE-ERIC som anført i vedtægternes artikel 17.

5.   Uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder senest 10 dage efter at afviklingen er afsluttet, underretter AnaEE-ERIC Kommissionen herom.

6.   AnaEE-ERIC ophører med at bestå fra den dag, hvor Kommissionen offentliggør bekendtgørelsen herom i Den Europæiske Unions Tidende, L-udgaven.

Artikel 5

Ansvarsordning

1.   AnaEE-ERIC hæfter for sin gæld.

2.   Medlemmernes finansielle ansvar for AnaEE-ERIC’s gæld, uanset dennes art, er begrænset til deres respektive bidrag til AnaEE-ERIC for det seneste hele driftsår.

3.   AnaEE-ERIC tegner de relevante forsikringer til dækning af de risici, der er forbundet med dets drift.

Artikel 6

Adgangspolitik for brugere

1.   Adgang til AnaEE-ERIC’s faciliteter og tjenester, der leveres af det centrale knudepunkt eller AnaEE-ERIC’s servicecentre, gives på grundlag af principperne om åben adgang. AnaEE-ERIC’s regler for adgang til infrastruktur omfatter en gebyrpolitik, der giver medlemmerne incitamenter.

2.   AnaEE-ERIC stiller via sin webportal oplysninger til rådighed om de klimatiske og biogeografiske gradienter og supplerende færdigheder og teknikker på AnaEE-ERIC’s platforme for at hjælpe forskere i projektudviklingsfasen og lette inkubationen af projekter på tværs af flere platforme.

3.   AnaEE-ERIC’s centrale knudepunkt giver adgang til AnaEE-ERIC’s faciliteter og tjenester ved servicecentrene eller de nationale platforme. Dette sker på grundlag af en vurdering af den videnskabelige kvalitet af den foreslåede anvendelse, en uafhængig videnskabelig evaluering foretaget af et ekspertudvalg udpeget af deltagerforsamlingen og en vurdering af den tekniske gennemførlighed foretaget af AnaEE-ERIC. Eventuelle etiske spørgsmål i forbindelse med en foreslået anvendelse vil blive behandlet af det uafhængige rådgivende etiske udvalg (se vedtægternes artikel 25).

4.   Hvis adgangen til AnaEE-ERIC’s faciliteter og tjenester begrænses af kapacitetsmæssige årsager, foretages der en udvælgelse i henhold til de driftsregler, der er fastsat i vedtægterne, idet udvælgelseskriterierne baseres på videnskabelig topkvalitet og forslagenes tekniske og finansielle gennemførlighed.

5.   AnaEE-ERIC stiller metadata for hvert projekt til rådighed fra starten, både for eksperimentindstillinger ved nationale platforme og for data produceret af servicecentre.

6.   Data stilles til rådighed i overensstemmelse med AnaEE-ERIC’s politik for fri adgang. Adgangen vil blive reguleret i henhold til vedtægternes driftsregler, generelt med en fast udsættelse, hvorefter dataene vil blive gjort tilgængelige for offentligheden. Denne adgangspolitik skal tage hensyn til den europæiske retlige ramme for databeskyttelse (1) i forbindelse med medlemmernes deling af brugernes personoplysninger.

Artikel 7

Politik for videnskabelig evaluering

AnaEE-ERIC’s aktiviteter skal evalueres hvert femte år af et uafhængigt videnskabeligt ad hoc-udvalg. Deltagerforsamlingen iværksætter en sådan evaluering og giver om nødvendigt særlige retningslinjer. I driftsreglerne fastlægges principperne og procedurerne for denne evaluering.

Artikel 8

Formidlingspolitik

1.   AnaEE-ERIC fremmer forskning og tilskynder generelt til, at der i så vid udstrækning som muligt gives fri adgang til forskningsdata.

2.   AnaEE-ERIC anmoder brugerne om at gøre deres forskningsresultater offentligt tilgængelige og gøre deres resultater tilgængelige via AnaEE-ERIC.

3.   AnaEE-ERIC skal bruge flere forskellige kanaler til at nå sin målgruppe, herunder webportaler, nyhedsbreve, workshops og deltagelse i konferencer samt artikler i magasiner og dagblade, på sociale netværk m.m.

Artikel 9

Politik for intellektuelle ejendomsrettigheder

1.   Alle intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes, opstår, opnås eller udvikles i løbet af AnaEE-ERIC’s aktiviteter, ejes af AnaEE-ERIC.

2.   Medmindre andet er fastsat i eventuelle kontrakter mellem AnaEE-ERIC og medlemmer eller observatører ejes alle intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes, opstår, opnås eller udvikles af et medlem eller en observatør, af det pågældende medlem eller den pågældende observatør.

Artikel 10

Ansættelsespolitik

1.   AnaEE-ERIC’s ansættelsesvilkår skal være i overensstemmelse med lovene i det land, hvor personalet er ansat, eller med lovene i det land, hvor AnaEE-ERIC’s aktiviteter udføres.

2.   Procedurerne for udvælgelse af ansøgere til stillinger i AnaEE-ERIC skal være baseret på gennemsigtighed, ikkediskrimination og ligestilling. Rekruttering og ansættelse må ikke være diskriminerende.

3.   Ansættelse skal ske efter international offentliggørelse af et stillingsopslag.

Artikel 11

Udbudspolitik

1.   AnaEE-ERIC behandler kandidater og tilbudsgivere på lige og ikkediskriminerende vilkår, uafhængigt af om de er baseret i EU. AnaEE-ERIC’s udbudspolitik skal følge principperne om gennemsigtighed, konkurrence og ikkediskriminering. Detaljerede regler om udbudsprocedurer og -kriterier fastsættes i vedtægternes driftsregler.

2.   Medlemmers og observatørers udbudsprocedurer i forbindelse med AnaEE-ERIC’s aktiviteter skal ske med behørig hensyntagen til AnaEE-ERIC’s behov og de tekniske krav og specifikationer, der er fastsat af de relevante organer.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAB

MEDLEMSKAB

Artikel 12

Medlemskab og repræsentanter

1.   Følgende enheder kan blive medlem af AnaEE-ERIC eller kan blive observatører i AnaEE-ERIC uden stemmeret:

| a) | EU-medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

EU-medlemsstaterne

| b) | associerede lande |
| --- | --- |

b)

associerede lande

| c) | andre tredjelande end associerede lande |
| --- | --- |

c)

andre tredjelande end associerede lande

| d) | mellemstatslige organisationer. |
| --- | --- |

d)

mellemstatslige organisationer.

2   Betingelserne for at blive medlem eller observatør er fastsat i artikel 13.

3   AnaEE-ERIC skal som minimum have en medlemsstat og to andre lande, der enten er medlemsstater eller associerede lande, som deltagere.

4   EU-medlemsstaterne og de associerede lande har tilsammen flertallet af deltagerforsamlingens stemmerettigheder. Deltagerforsamlingen vedtager eventuelle ændringer af stemmerettighederne, der er nødvendige for at sikre, at AnaEE-ERIC til enhver tid opfylder dette krav.

5   Enheder, som er anført i artikel 12, stk. 1, og som ønsker at bidrage til AnaEE-ERIC, men som endnu ikke opfylder kravene for at blive optaget som medlem, kan ansøge om observatørstatus.

6   Et medlem eller en observatør, der er omhandlet i stk. 1, litra a)-c), kan repræsenteres af en offentlig enhed eller en privat enhed med en public service-opgave, udpeget efter eget valg og efter egne regler og procedurer. Alle medlemmer og observatører underretter deltagerforsamlingen om enhver ændring af deres repræsentant eller af de specifikke rettigheder og forpligtelser, der er delegeret til dem, eller om enhver anden relevant ændring.

7   AnaEE-ERIC’s medlemmer, observatører og de enheder, der repræsenterer dem, er anført i bilag II. Bilag II ajourføres af formanden for deltagerforsamlingen.

Artikel 13

Betingelser for at blive medlem eller observatør

1.   Kravene for optagelse af nye medlemmer er som følger:

| a) | Ansøgere indgiver en skriftlig ansøgning til formanden for deltagerforsamlingen og generaldirektøren for AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

a)

Ansøgere indgiver en skriftlig ansøgning til formanden for deltagerforsamlingen og generaldirektøren for AnaEE-ERIC.

| b) | Ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af, hvordan ansøgeren vil bidrage til opfyldelsen af AnaEE-ERIC’s mål og aktiviteter, som beskrevet i artikel 3, samt hvordan ansøgeren vil opfylde de forpligtelser, der anføres i artikel 15. |
| --- | --- |

b)

Ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af, hvordan ansøgeren vil bidrage til opfyldelsen af AnaEE-ERIC’s mål og aktiviteter, som beskrevet i artikel 3, samt hvordan ansøgeren vil opfylde de forpligtelser, der anføres i artikel 15.

| c) | Optagelse af nye medlemmer kræver deltagerforsamlingens godkendelse som beskrevet i artikel 18, stk. 10. |
| --- | --- |

c)

Optagelse af nye medlemmer kræver deltagerforsamlingens godkendelse som beskrevet i artikel 18, stk. 10.

2.   Ansøgeren skal navnlig have godtgjort over for deltagerforsamlingen samt ved hjælp af passende kvalitetssikringsmidler have verificeret, at den råder over de nødvendige midler og vedvarende forpligter sig til at:

| a) | bidrage til AnaEE-ERIC’s ressourcer og tjenester inden for økosystemeksperimenter |
| --- | --- |

a)

bidrage til AnaEE-ERIC’s ressourcer og tjenester inden for økosystemeksperimenter

| b) | overholde de videnskabelige kvalitetsstandarder og operative standardprocedurer, der er fastsat af AnaEE-ERIC |
| --- | --- |

b)

overholde de videnskabelige kvalitetsstandarder og operative standardprocedurer, der er fastsat af AnaEE-ERIC

| c) | yde årlige finansielle bidrag til AnaEE-ERIC’s balancerede årlige budgetter |
| --- | --- |

c)

yde årlige finansielle bidrag til AnaEE-ERIC’s balancerede årlige budgetter

| d) | overholde nærværende vedtægter |
| --- | --- |

d)

overholde nærværende vedtægter

| e) | opretholde medlemskabet af AnaEE-ERIC i mindst fem år. |
| --- | --- |

e)

opretholde medlemskabet af AnaEE-ERIC i mindst fem år.

3.   Enheder, som er anført i artikel 12, stk. 1, og som ønsker at bidrage til AnaEE-ERIC, men som endnu ikke opfylder kravene for at blive optaget som medlem, kan ansøge om observatørstatus. For at få tildelt observatørstatus skal følgende krav være opfyldt:

| a) | observatørerne får adgang for en periode på 2 år og højst to perioder |
| --- | --- |

a)

observatørerne får adgang for en periode på 2 år og højst to perioder

| b) | ansøgerne indgiver en skriftlig ansøgning til formanden for deltagerforsamlingen og til generaldirektøren |
| --- | --- |

b)

ansøgerne indgiver en skriftlig ansøgning til formanden for deltagerforsamlingen og til generaldirektøren

| c) | ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af, hvordan ansøgeren vil bidrage til AnaEE-ERIC |
| --- | --- |

c)

ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af, hvordan ansøgeren vil bidrage til AnaEE-ERIC

| d) | optagelsen eller genoptagelsen af observatører skal godkendes af deltagerforsamlingen. |
| --- | --- |

d)

optagelsen eller genoptagelsen af observatører skal godkendes af deltagerforsamlingen.

Artikel 14

Medlemmers eller observatørers udtræden/opsigelse af medlemskab eller ophævelse af observatørstatus

1.   Inden for de første fem kalenderår efter etableringen af AnaEE-ERIC kan medlemmer ikke udtræde.

2.   Det første år er et forkortet år, der begynder med den dato, hvor Kommissionens afgørelse om at oprette AnaEE-ERIC træder i kraft.

3.   Efter de første fem års medlemskab kan et medlem udtræde ved udgangen af et regnskabsår efter at have indgivet en anmodning herom 12 måneder før den påtænkte udtrædelse.

4.   Et medlem, der har anmodet om udtrædelse, har ikke længere stemmeret i deltagerforsamlingen, for så vidt de foreslåede beslutninger ikke har direkte indvirkning på det pågældende medlem.

5.   Observatører kan udtræde ved udgangen af et regnskabsår efter at have indgivet en anmodning herom seks måneder før den påtænkte udtrædelse.

6.   Alle finansielle og andre forpligtelser skal være opfyldt inden udgangen af udtrædelsesåret. Alt efter omstændighederne, skal forpligtelser opfyldes efter den faktiske dato for udtrædelsen for at sikre opfyldelsen af retligt bindende forpligtelser, som AnaEE-ERIC allerede har indgået inden det pågældende medlems anmodning om udtrædelse.

7.   Deltagerforsamlingen kan opsige et medlemskab eller ophæve en observatørstatus, hvis følgende betingelser alle er opfyldt:

| a) | medlemmet eller observatøren har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af en eller flere af sine vedtægtsmæssige forpligtelser |
| --- | --- |

a)

medlemmet eller observatøren har gjort sig skyldig i en alvorlig overtrædelse af en eller flere af sine vedtægtsmæssige forpligtelser

| b) | medlemmet eller observatøren har ikke rettet op på en sådan overtrædelse senest seks måneder efter at være blevet skriftligt underrettet om overtrædelsen af deltagerforsamlingen. |
| --- | --- |

b)

medlemmet eller observatøren har ikke rettet op på en sådan overtrædelse senest seks måneder efter at være blevet skriftligt underrettet om overtrædelsen af deltagerforsamlingen.

8.   Det medlem eller den observatør, der er omhandlet i artikel 14, stk. 7, skal redegøre for sin holdning over for AnaEE-ERIC’s deltagerforsamling, inden deltagerforsamlingen træffer beslutning i sagen.

9.   Deltagerforsamlingen kan også under de omstændigheder, der er fastsat i artikel 14, stk. 7, beslutte ikke at bringe et medlems medlemskab til ophør, men at suspendere et medlems stemmeret i en bestemt periode. Deltagerforsamlingen kan på ethvert tidspunkt ved afstemning genindføre et medlems stemmeret, hvis det pågældende medlem til deltagerforsamlingens tilfredshed har rettet op på en overtrædelse i henhold til artikel 14, stk. 7. Repræsentanten for ovennævnte medlem deltager ikke i den nævnte afstemning.

10.   Et medlems stemmeret suspenderes af deltagerforsamlingen, så længe de økonomiske forpligtelser, der følger af bilag III til disse vedtægter, ikke er opfyldt rettidigt.

11.   Medlemmer eller observatører, der udtræder, eller hvis medlemskab eller observatørstatus opsiges, har hverken ret til tilbagebetaling eller godtgørelse af deres bidrag eller ret til at gøre krav på aktiverne i AnaEE-ERIC.

KAPITEL 3

MEDLEMMERS OG OBSERVATØRERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

MEDLEMMERS OG OBSERVATØRERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

Artikel 15

Medlemmer

1.   Medlemmerne har ret til:

| a) | at deltage og stemme i deltagerforsamlingen |
| --- | --- |

a)

at deltage og stemme i deltagerforsamlingen

| b) | at deltage i udviklingen af AnaEE-ERIC’s strategier og politikker |
| --- | --- |

b)

at deltage i udviklingen af AnaEE-ERIC’s strategier og politikker

| c) | at anvende AnaEE-ERIC’s mærke |
| --- | --- |

c)

at anvende AnaEE-ERIC’s mærke

| d) | at deltage i projektforslag, hvor AnaEE-ERIC fungerer som det ansøgende konsortium |
| --- | --- |

d)

at deltage i projektforslag, hvor AnaEE-ERIC fungerer som det ansøgende konsortium

| e) | at tilgå de tjenester og aktiviteter, som AnaEE-ERIC koordinerer for sit forskersamfund. |
| --- | --- |

e)

at tilgå de tjenester og aktiviteter, som AnaEE-ERIC koordinerer for sit forskersamfund.

2.   Hvert medlem skal:

| a) | betale det årlige finansielle bidrag som fastsat i de respektive årlige budgetter, der godkendes af deltagerforsamlingen |
| --- | --- |

a)

betale det årlige finansielle bidrag som fastsat i de respektive årlige budgetter, der godkendes af deltagerforsamlingen

| b) | give sin(e) repræsentant(er) fuld bemyndigelse til at stemme om alle emner, der tages op på deltagerforsamlingens møder og sættes på dagsorden |
| --- | --- |

b)

give sin(e) repræsentant(er) fuld bemyndigelse til at stemme om alle emner, der tages op på deltagerforsamlingens møder og sættes på dagsorden

| c) | give adgang i henhold til AnaEE-ERIC’s adgangspolitik til nationale platformsaktiviteter, der opfylder AnaEE-ERIC’s kriterier |
| --- | --- |

c)

give adgang i henhold til AnaEE-ERIC’s adgangspolitik til nationale platformsaktiviteter, der opfylder AnaEE-ERIC’s kriterier

| d) | fremme brugen og opretholdelsen af AnaEE-ERIC’s kvalitetsstandarder og operative standardprocedurer i deres bidragende nationale forskningsplatforme |
| --- | --- |

d)

fremme brugen og opretholdelsen af AnaEE-ERIC’s kvalitetsstandarder og operative standardprocedurer i deres bidragende nationale forskningsplatforme

| e) | fremme brugen af AnaEE-ERIC’s ressourcer og tjenester blandt forskere. |
| --- | --- |

e)

fremme brugen af AnaEE-ERIC’s ressourcer og tjenester blandt forskere.

Artikel 16

Observatører

1.   Observatørerne har ret til:

| a) | at deltage i deltagerforsamlingens møder uden stemmeret |
| --- | --- |

a)

at deltage i deltagerforsamlingens møder uden stemmeret

| b) | at deltage i AnaEE-ERIC’s arrangementer, f.eks. workshopper, konferencer, uddannelseskurser og andre aktiviteter, som deltagerforsamlingen har foranstaltet |
| --- | --- |

b)

at deltage i AnaEE-ERIC’s arrangementer, f.eks. workshopper, konferencer, uddannelseskurser og andre aktiviteter, som deltagerforsamlingen har foranstaltet

| c) | at få støtte fra AnaEE-ERIC til udvikling af relevante systemer, processer og tjenester. |
| --- | --- |

c)

at få støtte fra AnaEE-ERIC til udvikling af relevante systemer, processer og tjenester.

2.   Hver observatør skal:

| a) | udpege en repræsentant i henhold til artikel 18 |
| --- | --- |

a)

udpege en repræsentant i henhold til artikel 18

| b) | yde det årlige bidrag, der fastsættes i forhold til medlemmernes samlede årlige finansielle bidrag, uden at det har nogen indvirkning på sidstnævnte. Størrelsen af dette bidrag fastsættes af deltagerforsamlingen |
| --- | --- |

b)

yde det årlige bidrag, der fastsættes i forhold til medlemmernes samlede årlige finansielle bidrag, uden at det har nogen indvirkning på sidstnævnte. Størrelsen af dette bidrag fastsættes af deltagerforsamlingen

| c) | bidrage til AnaEE-ERIC’s opgaver og aktiviteter som fastsat i artikel 3 |
| --- | --- |

c)

bidrage til AnaEE-ERIC’s opgaver og aktiviteter som fastsat i artikel 3

| d) | indgå en observatøraftale med AnaEE-ERIC med henblik på at fastsætte de vilkår og betingelser, på hvilke forpligtelserne skal opfyldes, og observatørens rettigheder kan udøves. |
| --- | --- |

d)

indgå en observatøraftale med AnaEE-ERIC med henblik på at fastsætte de vilkår og betingelser, på hvilke forpligtelserne skal opfyldes, og observatørens rettigheder kan udøves.

Artikel 17

Bidrag

1.   Medlemmer og observatører yder årlige bidrag som beskrevet i bilag III.

2.   Årlige bidrag fra medlemmer og observatører ydes som kontantbidrag og/eller delvis i naturalier. Bidragsprincipperne er fastsat i bilag III og vil blive beskrevet nærmere i driftsreglerne.

KAPITEL 4

REGULERING

REGULERING

Artikel 18

Deltagerforsamlingen

1.   Deltagerforsamlingen er AnaEE-ERIC’s øverste og ultimative ledelsesorgan med fulde beslutningsbeføjelser og er ansvarlig for at lede og føre tilsyn med AnaEE-ERIC. Den består af de behørigt udpegede repræsentanter for AnaEE-ERIC’s medlemmer og observatører. Medlemmer og observatører repræsenteres af højst to personer, hvoraf den ene har videnskabelig og den anden administrativ ekspertise. Medlemmet eller observatøren anses for at være repræsenteret, hvis mindst én af dennes repræsentanter er til stede på mødet.

2.   Hvert medlem har én stemme.

3.   Deltagerforsamlingen vælger en formand og en næstformand blandt medlemmernes delegationer. Formanden og næstformanden vælges for en periode på tre år, der som hovedregel kan fornyes én gang. Formanden har ingen stemmeret. Næstformanden træder til, når formanden er ude af stand til at udføre sine opgaver. De nærmere bestemmelser om valg og afholdelse af møder er fastsat i de driftsregler, der er vedtaget af deltagerforsamlingen.

4.   Deltagerforsamlingen indkaldes af formanden med mindst otte ugers varsel, og dagsordenen med mødedokumenterne rundsendes mindst to uger før mødet. Indkaldelse til møder og rundsendelse af dagsordenen sker normalt elektronisk. Detaljerne er fastsat i de driftsregler, der er vedtaget af deltagerforsamlingen.

5.   Deltagerforsamlingen mødes regelmæssigt og mindst en gang om året. Mødet anses for beslutningsdygtigt, hvis mindst 2/3 (to tredjedele) af medlemmerne er til stede og behørigt repræsenteret. Møder med fjerndeltagelse, herunder videokonferencer og andre aftalte elektroniske midler, skal være mulige, men deres afgørelser og konklusioner skal bekræftes ved skriftlig procedure. Der indkaldes til et ekstraordinært møde i deltagerforsamlingen, hvis mindst 1/3 (en tredjedel) af medlemmerne anmoder herom.

6.   Generaldirektøren for AnaEE-ERIC deltager normalt i deltagerforsamlingens møder.

7.   Deltagerforsamlingen kan indbyde eksperter med rådgivende funktion til at deltage i dens møder. Hvis fortrolige oplysninger behandles i nærværelse af eksterne mødedeltagere, skal de på forhånd underskrive en erklæring om hemmeligholdelse.

8.   Deltagerforsamlingen træffer afgørelse om alle spørgsmål, der er nødvendige for at opfylde AnaEE-ERIC’s mål, og som ikke udtrykkeligt hører under et andet ledelsesorgan eller andet organ.

9.   Medmindre andet udtrykkeligt er fastsat, vedtages alle beslutninger truffet af deltagerforsamlingen med simpelt flertal af de afgivne stemmer.

10.   Følgende beslutninger kræver et kvalificeret flertal på to tredjedele af de afgivne stemmer:

| a) | udnævnelse eller afskedigelse af generaldirektøren |
| --- | --- |

a)

udnævnelse eller afskedigelse af generaldirektøren

| b) | valg af formand og næstformand i henhold til artikel 18, stk. 3, i disse vedtægter |
| --- | --- |

b)

valg af formand og næstformand i henhold til artikel 18, stk. 3, i disse vedtægter

| c) | godkendelse af disse vedtægters driftsregler |
| --- | --- |

c)

godkendelse af disse vedtægters driftsregler

| d) | godkendelse af eventuelle driftsregler for AnaEE-ERIC’s organer |
| --- | --- |

d)

godkendelse af eventuelle driftsregler for AnaEE-ERIC’s organer

| e) | godkendelse af AnaEE-ERIC’s udbudsregler |
| --- | --- |

e)

godkendelse af AnaEE-ERIC’s udbudsregler

| f) | godkendelse af det årlige videnskabelige arbejdsprogram |
| --- | --- |

f)

godkendelse af det årlige videnskabelige arbejdsprogram

| g) | godkendelse af årsregnskabet |
| --- | --- |

g)

godkendelse af årsregnskabet

| h) | ændringer af det årlige budget i løbet af det pågældende regnskabsår, som reducerer eller forhøjer budgettet med mindre end 4 % |
| --- | --- |

h)

ændringer af det årlige budget i løbet af det pågældende regnskabsår, som reducerer eller forhøjer budgettet med mindre end 4 %

| i) | beslutninger om et passende indtægtsniveau, herunder eventuel henlæggelse |
| --- | --- |

i)

beslutninger om et passende indtægtsniveau, herunder eventuel henlæggelse

| j) | beslutninger vedrørende datapolitiske principper og adgangspolitiske principper |
| --- | --- |

j)

beslutninger vedrørende datapolitiske principper og adgangspolitiske principper

| k) | beslutninger vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

k)

beslutninger vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder

| l) | nedsættelse af bestyrelsen |
| --- | --- |

l)

nedsættelse af bestyrelsen

| m) | tiltrædelse af nye medlemmer og opsigelse af medlemskab |
| --- | --- |

m)

tiltrædelse af nye medlemmer og opsigelse af medlemskab

| n) | optagelse af nye observatører og ophævelse af observatørstatus |
| --- | --- |

n)

optagelse af nye observatører og ophævelse af observatørstatus

| o) | afvikling af AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

o)

afvikling af AnaEE-ERIC.

11.   Følgende beslutninger træffes med kvalificeret flertal på to tredjedele af de afgivne stemmer, forudsat at antallet af stemmer fra disse medlemmer enten repræsenterer mindst tre fjerdedele af det samlede bidrag til AnaEE-ERIC’s budget, eller at alle de tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer undtagen ét stemmer for:

| a) | godkendelse af AnaEE-ERIC’s finansielle regler |
| --- | --- |

a)

godkendelse af AnaEE-ERIC’s finansielle regler

| b) | godkendelse af den femårige finansieringsplan |
| --- | --- |

b)

godkendelse af den femårige finansieringsplan

| c) | godkendelse af det årlige budget indgivet af generaldirektøren |
| --- | --- |

c)

godkendelse af det årlige budget indgivet af generaldirektøren

| d) | ændringer af det årlige budget i løbet af det pågældende regnskabsår, som reducerer eller forhøjer budgettet med mere end 4 % |
| --- | --- |

d)

ændringer af det årlige budget i løbet af det pågældende regnskabsår, som reducerer eller forhøjer budgettet med mere end 4 %

| e) | forslag til ændringer af vedtægterne for AnaEE-ERIC og Europa-Kommissionens respektive meddelelse om godkendelse/indsigelse i henhold til artikel 9 og 11 i forordning (EF) nr. 723/2009. |
| --- | --- |

e)

forslag til ændringer af vedtægterne for AnaEE-ERIC og Europa-Kommissionens respektive meddelelse om godkendelse/indsigelse i henhold til artikel 9 og 11 i forordning (EF) nr. 723/2009.

12.   Ikke afgivne stemmer medregnes hverken som godkendelser af eller indsigelser mod den pågældende beslutning.

Artikel 19

Generaldirektøren

1.   Generaldirektøren er AnaEE-ERIC’s øverste leder og juridiske repræsentant.

2.   Generaldirektøren udnævnes af deltagerforsamlingen efter en international indkaldelse. Vilkår og betingelser for udnævnelsen er beskrevet nærmere i driftsreglerne.

3.   Generaldirektøren har ansvaret for:

| a) | AnaEE-ERIC’s juridiske repræsentation, herunder indgåelse af kontrakter og gennemførelse af andre juridiske og administrative procedurer i overensstemmelse med deltagerforsamlingens afgørelser |
| --- | --- |

a)

AnaEE-ERIC’s juridiske repræsentation, herunder indgåelse af kontrakter og gennemførelse af andre juridiske og administrative procedurer i overensstemmelse med deltagerforsamlingens afgørelser

| b) | udvikling af AnaEE-ERIC’s strategi og levering af forslag til deltagerforsamlingen på grundlag af input fra direkte interaktion med medlemmerne, bestyrelsen, de rådgivende udvalg, knudepunkterne og AnaEE-ERIC’s servicecentre |
| --- | --- |

b)

udvikling af AnaEE-ERIC’s strategi og levering af forslag til deltagerforsamlingen på grundlag af input fra direkte interaktion med medlemmerne, bestyrelsen, de rådgivende udvalg, knudepunkterne og AnaEE-ERIC’s servicecentre

| c) | den daglige ledelse, administration og forvaltning af AnaEE-ERIC, herunder gennemførelsen af de beslutninger, der vedtages af deltagerforsamlingen, koordinering af igangværende projekter og initiativer, udnævnelse af alle AnaEE-ERIC’s ansatte og ledelse af sekretariatet |
| --- | --- |

c)

den daglige ledelse, administration og forvaltning af AnaEE-ERIC, herunder gennemførelsen af de beslutninger, der vedtages af deltagerforsamlingen, koordinering af igangværende projekter og initiativer, udnævnelse af alle AnaEE-ERIC’s ansatte og ledelse af sekretariatet

| d) | at stå i spidsen for bestyrelsen og uddelegering til sikring af gennemførelsen af AnaEE-ERIC’s beslutninger i hvert enkelt servicecenter eller nationalt knudepunkt |
| --- | --- |

d)

at stå i spidsen for bestyrelsen og uddelegering til sikring af gennemførelsen af AnaEE-ERIC’s beslutninger i hvert enkelt servicecenter eller nationalt knudepunkt

| e) | at sikre, at bestyrelsen og knudepunkterne arbejder i overensstemmelse med det mandat, der er fastsat i driftsreglerne og i dette dokument |
| --- | --- |

e)

at sikre, at bestyrelsen og knudepunkterne arbejder i overensstemmelse med det mandat, der er fastsat i driftsreglerne og i dette dokument

| f) | tilrettelæggelse af deltagerforsamlingens møder, herunder at foreslå punkter til dagsordenen for møderne og udarbejdelse og forelæggelse af årsberetningen til godkendelse i deltagerforsamlingen, jf. artikel 28 |
| --- | --- |

f)

tilrettelæggelse af deltagerforsamlingens møder, herunder at foreslå punkter til dagsordenen for møderne og udarbejdelse og forelæggelse af årsberetningen til godkendelse i deltagerforsamlingen, jf. artikel 28

| g) | tilrettelæggelse af møderne i AnaEE-ERIC’s rådgivende udvalg for evaluering af det videnskabelige program og den etiske politik i henhold til artikel 24 og 25 |
| --- | --- |

g)

tilrettelæggelse af møderne i AnaEE-ERIC’s rådgivende udvalg for evaluering af det videnskabelige program og den etiske politik i henhold til artikel 24 og 25

| h) | evaluering af og samtaler med mulige nye medlemmer eller observatører med henblik på at foreslå deres optagelse i AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

h)

evaluering af og samtaler med mulige nye medlemmer eller observatører med henblik på at foreslå deres optagelse i AnaEE-ERIC.

4.   Generaldirektøren forelægger senest seks måneder efter regnskabsårets afslutning deltagerforsamlingen et regnskab for det foregående regnskabsår, som er revideret i overensstemmelse med artikel 32. Detaljerne i denne opgørelse fastsættes i driftsreglerne.

5.   Generaldirektøren forelægger inden udgangen af november, som nærmere beskrevet i driftsreglerne, deltagerforsamlingen:

| a) | en beretning om det arbejde, der er udført i løbet af året, ledsaget af et årsregnskab |
| --- | --- |

a)

en beretning om det arbejde, der er udført i løbet af året, ledsaget af et årsregnskab

| b) | et udkast til arbejdsprogrammet for det kommende år |
| --- | --- |

b)

et udkast til arbejdsprogrammet for det kommende år

| c) | budgetoverslaget for det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

c)

budgetoverslaget for det følgende regnskabsår.

6.   Generaldirektøren har til enhver tid ret til at nedsætte arbejdsgrupper til støtte for AnaEE-ERIC’s aktiviteter i overensstemmelse med driftsreglerne.

Artikel 20

Det centrale knudepunkt

1.   Det centrale knudepunkt omfatter følgende støttetjenester:

| a) | bistand til generaldirektøren med gennemførelsen af AnaEE-ERIC’s arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

bistand til generaldirektøren med gennemførelsen af AnaEE-ERIC’s arbejdsprogram

| b) | en central tjeneste til kommunikation med interessenter og interaktion med de nationale knudepunkter |
| --- | --- |

b)

en central tjeneste til kommunikation med interessenter og interaktion med de nationale knudepunkter

| c) | koordinering af centrenes aktiviteter, herunder fælles udviklingsaktiviteter og personaleudveksling |
| --- | --- |

c)

koordinering af centrenes aktiviteter, herunder fælles udviklingsaktiviteter og personaleudveksling

| d) | tilrettelæggelse af uddannelsesprogrammer for personalet på AnaEE-ERIC-platformene |
| --- | --- |

d)

tilrettelæggelse af uddannelsesprogrammer for personalet på AnaEE-ERIC-platformene

| e) | tilrettelæggelse af alle forvaltnings- og ledelsesmøder |
| --- | --- |

e)

tilrettelæggelse af alle forvaltnings- og ledelsesmøder

| f) | administration og forvaltning af webportalen |
| --- | --- |

f)

administration og forvaltning af webportalen

| g) | forvaltning af AnaEE-ERIC’s aktiviteter |
| --- | --- |

g)

forvaltning af AnaEE-ERIC’s aktiviteter

| h) | promovering, kommunikation og markedsføring for AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

h)

promovering, kommunikation og markedsføring for AnaEE-ERIC.

2.   Det centrale knudepunkts personale bistår generaldirektøren i alle spørgsmål og rapporterer til denne.

3.   Det centrale knudepunkts personalesammensætning og dets måde at operere på er nærmere beskrevet i driftsreglerne.

Artikel 21

AnaEE-ERIC’s servicecentre

1.   AnaEE-ERIC’s servicecentre leverer ekspertise, tjenester og værktøjer, der er relevante for udøvelsen af AnaEE-ERIC’s opgaver og aktiviteter som fastsat i AnaEE-ERIC’s arbejdsprogrammer.

2.   Der oprettes tre servicecentre under AnaEE-ERIC’s og generaldirektørens ansvar: teknologicentret, datamodelleringscentret og interface- og syntesecentret.

3.   Servicecentre hostes i lande, der er medlemmer af AnaEE-ERIC.

4.   Hvert af servicecentrene forvaltes af en leder af servicecentret under generaldirektørens myndighed og ansættes i overensstemmelse med ansættelsespolitikken.

Artikel 22

De nationale knudepunkter og de nationale platforme

1.   Det nationale knudepunkt vil enten være en juridisk enhed eller give en juridisk enhed mandat til at repræsentere det og underskrive serviceaftalen i sit navn.

2.   Hvert nationalt knudepunkt repræsenteres af dets knudepunktskontakt. AnaEE-ERIC’s medlemmer meddeler generaldirektøren navnet på deres knudepunktskontakt. Knudepunktskontakten mødes når det er nødvendigt og »mindst« to gange om året med generaldirektøren og »mindst« én gang om året med bestyrelsen.

3.   Hvert nationalt knudepunkt er bundet af en serviceleveranceaftale med AnaEE-ERIC til som minimum at levere tjenester med henblik på at organisere og koordinere et medlems nationale platformstjenester og tilrettelægge kommunikationen mellem AnaEE-ERIC og de nationale platforme.

4.   Hvert medlems nationale platform er bundet af en serviceleveranceaftale med AnaEE-ERIC om levering af tjenester til drift af forskningsinfrastrukturen. Denne serviceleveranceaftale vil omfatte kriterierne for identifikation af nationale platforme som AnaEE-ERIC-platforme.

5.   Uanset artikel 22, stk. 4, kan et medlem også vælge at forpligte sine nationale platforme juridisk gennem det nationale knudepunkt. Hvis der ikke indgås en særskilt serviceleveranceaftale med de nationale platforme i henhold til artikel 22, stk. 4, vil det nationale knudepunkt indgå juridisk bindende aftaler med de nationale platforme for at garantere de tjenester, der skal leveres til AnaEE-ERIC. I dette tilfælde vil serviceleveranceaftalen med det nationale knudepunkt ud over artikel 22, stk. 3, også omfatte kriterierne for identifikation af nationale platforme som AnaEE-ERIC-platforme.

6.   Knudepunktskontakten aflægger regelmæssigt rapport til AnaEE-ERIC’s generaldirektør om aktiviteterne i det nationale knudepunkt som defineret i driftsreglerne og serviceleveranceaftalen.

Artikel 23

Bestyrelsen

1.   Bestyrelsen består af generaldirektøren og lederne af AnaEE-ERIC’s servicecentre. Generaldirektøren kan indbyde eksperter, nationale knudepunkter og platformstyperepræsentanter til bestyrelsens møder. Bestyrelsen mødes mindst en gang om året med repræsentanter for de nationale knudepunkter og platformstyper.

2.   Bestyrelsen ledes af generaldirektøren.

3.   Bestyrelsen har ansvaret for:

| a) | at bidrage til og støtte generaldirektøren i forbindelse med udviklingen af et årligt arbejdsprogram og et udkast til budget sammen med et foreløbigt udkast til arbejdsprogram og budget for de efterfølgende to år |
| --- | --- |

a)

at bidrage til og støtte generaldirektøren i forbindelse med udviklingen af et årligt arbejdsprogram og et udkast til budget sammen med et foreløbigt udkast til arbejdsprogram og budget for de efterfølgende to år

| b) | at støtte generaldirektøren i gennemførelsen af arbejdsprogrammet og for at muliggøre et effektivt samspil mellem AnaEE-ERIC og medlemmerne og observatørerne og AnaEE-ERIC’s brugere og interessenter. |
| --- | --- |

b)

at støtte generaldirektøren i gennemførelsen af arbejdsprogrammet og for at muliggøre et effektivt samspil mellem AnaEE-ERIC og medlemmerne og observatørerne og AnaEE-ERIC’s brugere og interessenter.

Artikel 24

Det uafhængige videnskabelige rådgivende udvalg (ISAC)

1.   ISAC har til opgave at rådgive deltagerforsamlingen om følgende punkter:

| a) | revision af kriterierne for godkendelse af en platform i AnaEE-ERIC |
| --- | --- |

a)

revision af kriterierne for godkendelse af en platform i AnaEE-ERIC

| b) | rådgivning om AnaEE-ERIC’s strategi vedrørende dets eksperimentelle kapacitet og platformstjenester |
| --- | --- |

b)

rådgivning om AnaEE-ERIC’s strategi vedrørende dets eksperimentelle kapacitet og platformstjenester

| c) | samarbejde med andre europæiske eller internationale infrastrukturer |
| --- | --- |

c)

samarbejde med andre europæiske eller internationale infrastrukturer

| d) | analyse af knudepunktets og tjenestecentrenes aktivitetsrapporter og anbefalinger til deres arbejdsprogram og langsigtede strategi |
| --- | --- |

d)

analyse af knudepunktets og tjenestecentrenes aktivitetsrapporter og anbefalinger til deres arbejdsprogram og langsigtede strategi

| e) | lejlighedsvis gennemgang af forskningsprojekter, hvis generaldirektøren anmoder herom, eventuelt under inddragelse af eksterne eksperter |
| --- | --- |

e)

lejlighedsvis gennemgang af forskningsprojekter, hvis generaldirektøren anmoder herom, eventuelt under inddragelse af eksterne eksperter

| f) | fremsynethed inden for økosystemvidenskab og dens forbindelse med fødevaresystemernes bæredygtighed, bæredygtig bioøkonomi og biodiversitet. |
| --- | --- |

f)

fremsynethed inden for økosystemvidenskab og dens forbindelse med fødevaresystemernes bæredygtighed, bæredygtig bioøkonomi og biodiversitet.

2.   Medlemmerne af det uafhængige videnskabelige rådgivende udvalg udpeges af deltagerforsamlingen. Det videnskabelige rådgivende udvalg består af uafhængige eksperter fra den offentlige eller private sektor med ekspertise på højt niveau inden for agronomi, plantesundhed, økologi, biodiversitet, miljøvidenskab, globale ændringer, databehandling, modellering samt erfaring med og forvaltning af store forskningsinfrastrukturer eller -programmer og andre uafhængige personer. Udvalget består af mindst 5 og højst 10 medlemmer.

3.   Medlemmerne af det uafhængige videnskabelige rådgivende udvalg udnævnes af deltagerforsamlingen for en periode på 5 år med mulighed for én fornyelse. Udvalget vælger en formand og mødes mindst en gang om året. Generaldirektøren kan til enhver tid høre formanden.

4.   Driftsreglerne for det uafhængige videnskabelige rådgivende udvalg vedtages af deltagerforsamlingen.

Artikel 25

Det uafhængige rådgivende etiske udvalg (IEAC)

1.   IEAC’s rolle er at rådgive deltagerforsamlingen om etiske spørgsmål, som servicecentre og nationale platforme skal tage i betragtning i deres aktiviteter.

2.   Medlemmerne af det uafhængige rådgivende etiske udvalg udpeges af deltagerforsamlingen. Det uafhængige etiske rådgivende udvalg består af uafhængige eksperter fra den offentlige eller private sektor med ekspertise på højt niveau inden for miljø- og biovidenskab. Udvalget består af mindst 3 og højst 10 medlemmer.

3.   Medlemmerne af det uafhængige rådgivende etiske udvalg udnævnes af deltagerforsamlingen for en periode på 5 år med mulighed for én fornyelse. Udvalget vælger en formand og mødes mindst en gang om året. Generaldirektøren kan til enhver tid høre formanden.

4.   Driftsreglerne for det uafhængige rådgivende etiske udvalg vedtages af deltagerforsamlingen.

Artikel 26

Interessentudvalget

1.   Interessentudvalget består af repræsentanter for de organer og institutioner, der har interesse i AnaEE-ERIC’s tjenester og resultater, såsom brugere af AnaEE-ERIC’s faciliteter eller data, politiske beslutningstagere, erhvervslivet, ikke-statslige organisationer og medier. Udvalget består af mindst 10 og højst 20 medlemmer.

2.   Interessentudvalget har til opgave at rådgive deltagerforsamlingen om følgende punkter:

| a) | analyse af tjenestecentrenes aktivitetsrapporter og anbefalinger til deres arbejdsprogram og langsigtede strategi |
| --- | --- |

a)

analyse af tjenestecentrenes aktivitetsrapporter og anbefalinger til deres arbejdsprogram og langsigtede strategi

| b) | kommunikationsplan |
| --- | --- |

b)

kommunikationsplan

| c) | udarbejdelse af beslutningstagningsværktøjer til økosystemforvaltning |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af beslutningstagningsværktøjer til økosystemforvaltning

| d) | samarbejde med andre europæiske eller internationale infrastrukturer. |
| --- | --- |

d)

samarbejde med andre europæiske eller internationale infrastrukturer.

3.   Medlemmerne af interessentudvalget udnævnes af deltagerforsamlingen for en periode på 5 år med mulighed for én fornyelse. Udvalget vælger en formand og mødes mindst en gang om året. Generaldirektøren kan til enhver tid høre formanden.

4.   Driftsreglerne for interessentudvalget vedtages af deltagerforsamlingen.

Artikel 27

Hjælpeorganer

1.   Deltagerforsamlingen kan beslutte at oprette et hjælpeorgan, hvis omstændighederne kræver det, f.eks. for at komme med anbefalinger om specifikke emner.

2.   Hjælpeorganernes sammensætning og driftsregler skal godkendes af deltagerforsamlingen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 10.

3.   Hvert hjælpeorgan mødes mindst én gang om året. Deltagerforsamlingen kan anmode formanden for hjælpeorganet om at indkalde til møder for at drøfte og komme med anbefalinger om specifikke emner.

KAPITEL 5

RAPPORTERING TIL EUROPA-KOMMISSIONEN

RAPPORTERING TIL EUROPA-KOMMISSIONEN

Artikel 28

Rapportering til Europa-Kommissionen

1.   AnaEE-ERIC udarbejder en årlig aktivitetsrapport, hvori der navnlig redegøres for de videnskabelige, operationelle og finansielle aspekter af dets aktiviteter. Rapporten sendes til godkendelse i deltagerforsamlingen senest fire måneder efter udgangen af det pågældende regnskabsår og sendes derefter til Kommissionen og de berørte offentlige myndigheder senest seks måneder efter det pågældende regnskabsårs udgang. Denne rapport skal gøres offentligt tilgængelig.

2.   AnaEE-ERIC’s generaldirektør underretter Europa-Kommissionen om eventuelle omstændigheder, der kan bevirke, at der opstår alvorlig fare for, at AnaEE-ERIC ikke kan udføre sine opgaver, eller som kan hindre AnaEE-ERIC i at overholde de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 723/2009.

KAPITEL 6

FINANSIERING

FINANSIERING

Artikel 29

Regnskabsår

AnaEE-ERIC’s regnskabsår begynder den 1. januar og slutter den 31. december. Det første regnskabsår er et forkortet regnskabsår, der begynder med den dato, hvor Kommissionens afgørelse om at oprette AnaEE-ERIC træder i kraft.

Artikel 30

Ressourcer

AnaEE-ERIC’s ressourcer består af:

| 1. | Bidrag fra medlemmer og observatører i henhold til artikel 17 og 31. |
| --- | --- |

1.

Bidrag fra medlemmer og observatører i henhold til artikel 17 og 31.

| 2. | Værtspræmiebidraget fra de medlemmer, der er værter for enten et servicecenter eller det centrale knudepunkt, jf. bilag III. |
| --- | --- |

2.

Værtspræmiebidraget fra de medlemmer, der er værter for enten et servicecenter eller det centrale knudepunkt, jf. bilag III.

| 3. | Alle andre bidrag, såsom tilskud eller indtægter fra tjenesteydelser eller intellektuelle ejendomsrettigheder, som ejes af AnaEE-ERIC, inden for de begrænsninger og på de betingelser, der er godkendt af deltagerforsamlingen. |
| --- | --- |

3.

Alle andre bidrag, såsom tilskud eller indtægter fra tjenesteydelser eller intellektuelle ejendomsrettigheder, som ejes af AnaEE-ERIC, inden for de begrænsninger og på de betingelser, der er godkendt af deltagerforsamlingen.

Artikel 31

Principper for bidrag fra medlemmer og observatører

1.   Medlemmerne og observatørerne yder årlige bidrag til AnaEE-ERIC.

2.   Medlemmernes bidrag fastsættes for en budgetcyklus og godkendes af deltagerforsamlingen i overensstemmelse med procedurerne i artikel 18 og bilag III.

3.   Bidrag i naturalier tages kun i betragtning, når de sker i form af effektive og kvantificerbare bidrag til AnaEE-ERIC, herunder udstationeret personale til AnaEE-ERIC, og er godkendt af deltagerforsamlingen. Deltagerforsamlingen vedtager et regnskabssystem, regler for accept af bidrag i naturalier og regler for vurdering af disses værdi.

4.   Finansielle bidrag indbetales i euro.

5.   Værdien af eventuelle bidrag i naturalier tages i betragtning ved beregningen af de finansielle bidrag, der er ydet i samme periode, med henblik på at beregne i) de samlede bidrag, der er ydet i løbet af det pågældende år, og ii) de specifikke andele, som hvert medlem har bidraget med i forhold til det samlede bidragsbeløb.

Artikel 32

Budget, budgetprincipper, regnskab og revision

1.   Alle AnaEE-ERIC’s indtægter og udgifter tages i betragtning, når der udarbejdes overslag for hvert regnskabsår, og de opføres på budgettet.

2.   AnaEE-ERIC’s indtægter og udgifter skal balancere.

3.   Deltagerforsamlingen sørger for, at AnaEE-ERIC’s bevillinger anvendes efter principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

4.   Budgettet opstilles og gennemføres, og regnskaberne aflægges, under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed.

5.   AnaEE-ERIC’s regnskaber revideres årligt og ledsages af en beretning om den budgetmæssige og finansielle forvaltning i det foregående regnskabsår. Deltagerforsamlingen godkender udnævnelsen af og mandatperioden for en ekstern revisor og godkender det reviderede regnskab og beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning i det foregående regnskabsår senest seks måneder efter regnskabsårets afslutning.

6.   AnaEE-ERIC er underlagt gældende lovkrav om opstilling, fremlæggelse, revision og offentliggørelse af regnskaber.

Artikel 33

Skatter

1.   Momsfritagelser på grundlag af artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF og i overensstemmelse med artikel 50 og 51 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 282/2011 skal anvendes på indkøb af varer og tjenesteydelser foretaget af AnaEE-ERIC og et medlem af AnaEE-ERIC i den i kapitel 2 og 3 i vedtægterne anvendte betydning, som er til officiel og eksklusiv brug for AnaEE-ERIC, forudsat at sådanne indkøb alene foretages til AnaEE-ERIC’s ikkeøkonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dets aktiviteter. Momsfritagelse er begrænset til indkøb på over 300 EUR.

2.   Fritagelse for punktafgifter på grundlag af artikel 12 i Rådets direktiv 2020/262/EF er begrænset til AnaEE-ERIC’s indkøb til officiel og eksklusiv brug for AnaEE-ERIC, forudsat at sådanne indkøb alene foretages til AnaEE-ERIC’s ikkeøkonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dets aktiviteter, og at indkøbet er på over 300 EUR.

3.   Personalets indkøb er ikke omfattet af fritagelserne.

KAPITEL 7

DIVERSE

DIVERSE

Artikel 34

Lovvalg

AnaEE-ERIC’s interne funktion er underlagt følgende:

| 1. | EU-retten, navnlig forordning (EF) nr. 723/2009, som ændret ved forordning (EF) nr. 1261/2013. |
| --- | --- |

1.

EU-retten, navnlig forordning (EF) nr. 723/2009, som ændret ved forordning (EF) nr. 1261/2013.

| 2. | Lovgivningen i den stat, hvor AnaEE-ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret af EU-retten. |
| --- | --- |

2.

Lovgivningen i den stat, hvor AnaEE-ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret af EU-retten.

| 3. | I henhold til disse vedtægter og driftsreglerne. |
| --- | --- |

3.

I henhold til disse vedtægter og driftsreglerne.

Artikel 35

Arbejdssprog

AnaEE-ERIC’s arbejdssprog er engelsk.

Artikel 36

Tvister

1.   Hvis der opstår en tvist eller uoverensstemmelse mellem medlemmerne på grund af eller i forbindelse med vedtægterne, mødes deltagerforsamlingen så hurtigt som praktisk muligt for at rådføre sig i god tro og forsøge at løse tvisten i mindelighed.

2.   Den Europæiske Unions Domstol er den kompetente instans for tvister indbyrdes mellem medlemmerne vedrørende AnaEE-ERIC, for tvister mellem medlemmerne og AnaEE-ERIC og for tvister, som Unionen er part i.

3.   Ved tvister mellem AnaEE-ERIC og tredjeparter gælder EU-lovgivningens jurisdiktionsbestemmelser. I tilfælde, der ikke er omfattet af EU-lovgivningen, er det lovgivningen i den stat, hvor AnaEE-ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted, der afgør, hvilken instans bilæggelse af sådanne tvister henhører under.

Artikel 37

Vedtægtsændringer, ajourføringer og tilgængelighed

1.   Enhver ændring af vedtægterne er omfattet af bestemmelserne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 723/2009, som ændret ved forordning (EF) nr. 1261/2013.

2.   Vedtægten ajourføres og offentliggøres på AnaEE-ERIC’s websted og på dets vedtægtsmæssige hjemsted.

Artikel 38

Bestemmelser om etablering

1.   Efter ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse om etablering af AnaEE-ERIC indkalder den stat, hvor AnaEE-ERIC har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hurtigst muligt til det første møde i deltagerforsamlingen.

2.   Inden det første møde og senest 45 kalenderdage efter ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse om etablering af AnaEE-ERIC underretter den pågældende stat alle stiftende medlemmer og observatører om alle specifikke, uopsættelige retlige foranstaltninger, der skal træffes på vegne af AnaEE-ERIC. De retlige foranstaltninger gennemføres af en af den pågældende stat bemyndiget person, medmindre et stiftende medlem gør indsigelse senest fem dage efter at være blevet underrettet.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse).

1

---

BILAG I

DEFINITIONER

I disse vedtægter gælder følgende definitioner:

| 1. | AnaEE: den paneuropæiske forskningsinfrastruktur for forvaltede og ikke-forvaltede økosystemer på land og i vand, som vil give adgang til et stort, distribueret og koordineret sæt eksperimentelle platforme, der dækker den brede vifte af Europas økosystemer og klimazoner, samt til avancerede analyse- og modelplatforme til støtte for dem. Ved eksperimentelt at simulere fremtidige scenarier vil AnaEE måle og forudsige økosystemernes reaktion på miljø- og arealanvendelsesændringer og vil teste afbødnings- og tilpasningstekniske muligheder for vedligeholdelse af økosystemydelser. |
| --- | --- |

1.

AnaEE: den paneuropæiske forskningsinfrastruktur for forvaltede og ikke-forvaltede økosystemer på land og i vand, som vil give adgang til et stort, distribueret og koordineret sæt eksperimentelle platforme, der dækker den brede vifte af Europas økosystemer og klimazoner, samt til avancerede analyse- og modelplatforme til støtte for dem. Ved eksperimentelt at simulere fremtidige scenarier vil AnaEE måle og forudsige økosystemernes reaktion på miljø- og arealanvendelsesændringer og vil teste afbødnings- og tilpasningstekniske muligheder for vedligeholdelse af økosystemydelser.

| 2. | AnaEE-ERIC: den juridiske enhed bestående af knudepunktet og de tre servicecentre, interface- og syntesecentret (ISC), teknologicentret (TC) og datamodelleringscentret (DMC). |
| --- | --- |

2.

AnaEE-ERIC: den juridiske enhed bestående af knudepunktet og de tre servicecentre, interface- og syntesecentret (ISC), teknologicentret (TC) og datamodelleringscentret (DMC).

| 3. | Nationalt knudepunkt: en operationel enhed, der tilrettelægger et givet lands bidrag til AnaEE i form af forsøgs-, analyse- og modelleringsplatforme. |
| --- | --- |

3.

Nationalt knudepunkt: en operationel enhed, der tilrettelægger et givet lands bidrag til AnaEE i form af forsøgs-, analyse- og modelleringsplatforme.

| 4. | Knudepunktskontakt: den person, der er udpeget af et nationalt knudepunkt til at kommunikere direkte med generaldirektøren om ethvert spørgsmål fra eller til et nationalt knudepunkt. |
| --- | --- |

4.

Knudepunktskontakt: den person, der er udpeget af et nationalt knudepunkt til at kommunikere direkte med generaldirektøren om ethvert spørgsmål fra eller til et nationalt knudepunkt.

| 5. | National platform: en forsøgsfacilitet, der opfylder AnaEE-kriterierne og støttes af en institution fra et land, der er medlem af AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

5.

National platform: en forsøgsfacilitet, der opfylder AnaEE-kriterierne og støttes af en institution fra et land, der er medlem af AnaEE-ERIC.

| 6. | Platformtype: en national platforms primære tilgang. Der er fire mulige tilgange: udendørs forsøg, lukket forsøg, analytisk tilgang og modellering. |
| --- | --- |

6.

Platformtype: en national platforms primære tilgang. Der er fire mulige tilgange: udendørs forsøg, lukket forsøg, analytisk tilgang og modellering.

| 7. | AnaEE-data:






  a. | data, software, dokumenter, protokoller udarbejdet af AnaEE-ERIC |
| --- | --- | --- |

7.

AnaEE-data:

a.

data, software, dokumenter, protokoller udarbejdet af AnaEE-ERIC

| b. | platformenes centrale data, navnlig de miljøparametre, som platformene regelmæssigt måler på lang sigt. Nogle af disse kan falde ind under INSPIRE-forordningen |
| --- | --- |

b.

platformenes centrale data, navnlig de miljøparametre, som platformene regelmæssigt måler på lang sigt. Nogle af disse kan falde ind under INSPIRE-forordningen

| c. | data fra projekter, der hostes af AnaEE-platformene. |
| --- | --- |

c.

data fra projekter, der hostes af AnaEE-platformene.

---

BILAG II

LISTE OVER MEDLEMMER, OBSERVATØRER OG DERES REPRÆSENTANTER

| Medlem | Repræsentant |
| --- | --- |
| Den Franske Republik | Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S) |
| Kongeriget Danmark | Københavns Universitet |
| Den Tjekkiske Republik | Ministry of Education, Youth, and Sports |
| Den Italienske Republik | Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA) |
| Republikken Finland | Natural Resources Institute Finland (LUKE) |
| Republikken Bulgarien | Ministry of Education and Sciences |
| CIHEAM | Ikke relevant |

Medlem

Repræsentant

Den Franske Republik

Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)

Kongeriget Danmark

Københavns Universitet

Den Tjekkiske Republik

Ministry of Education, Youth, and Sports

Den Italienske Republik

Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA)

Republikken Finland

Natural Resources Institute Finland (LUKE)

Republikken Bulgarien

Ministry of Education and Sciences

CIHEAM

Ikke relevant

| Observatør | Repræsentant |
| --- | --- |
| Kongeriget Belgien | Belgian Science Policy Office (BELSPO) |

Observatør

Repræsentant

Kongeriget Belgien

Belgian Science Policy Office (BELSPO)

---

BILAG III

BUDGETBIDRAG

FINANSIERINGSMODEL FOR ANAEE-ERIC

De centrale tjenesters budgetter er en del af ERIC-budgettet og er underlagt deltagerforsamlingens beslutningsbeføjelser. AnaEE-ERIC’s driftsomkostninger dækkes i vid udstrækning af offentlig finansiering fra medlemmerne.

Der forventes en værtspræmie på mindst 50 % i driftsfasen, når AnaEE-ERIC er godkendt. De centrale tjenesters øvrige udgifter dækkes af årlige medlemskontingenter (i det følgende benævnt »medlemskontingentet«) til AnaEE-ERIC, som forventes at være den juridiske enhed. Værtspræmier kan ydes som kontantbidrag og/eller delvis i naturalier, mens medlemskontingentet skal betales i euro til dækning af de centrale tjenesters udgifter i forbindelse med f.eks. småanskaffelser, personalerejser, møder, opsøgende aktiviteter, tjenester (herunder juridisk bistand, regnskab, revision, markedsføring, rekruttering og underentreprise), udstyr (software, licenser osv.) og generaldirektørens løn. Modtagelsen af naturalier i form af menneskelige ressourcer fra lande, der ikke er værtslande, skal overvejes og godkendes i hvert enkelt tilfælde af AnaEE-ERIC’s deltagerforsamling. AnaEE-ERIC’s medlemskontingent tildeles alle servicecentre efter beslutning truffet af deltagerforsamlingen.

Den foreslåede model for udregning af medlemskontingentet, der skal dække omkostningerne til det centrale knudepunkt og servicecentrene, er 50 % Equal Share + 25 % BNP + 25 % platformsantal (se nærmere nedenfor).

Medlemskontingent og værtspræmie vil forblive konstante i den første femårige periode (inklusive det første forkortede år). Efter denne periode vil deltagerforsamlingen revidere medlemskontingentet. Bidraget fra nye medlemmer vil blive beregnet i overensstemmelse med den regel, der foreslås i dette bilag, men vil indtil udgangen af den første femårige cyklus ikke påvirke andre medlemmers bidrag. Ved afslutningen af den femårige cyklus vil bidraget fra medlemmerne (dvs. dem, der bliver medlemmer efter oprettelsen af ERIC’et) blive revideret i henhold til de regler, der er fastlagt af deltagerforsamlingen.

Ekstraordinære bidrag fra medlemmer og observatører hilses velkommen i forbindelse med AnaEE-ERIC’s specifikke aktiviteter.

Modellen for medlemskontingentet består af følgende komponenter:

| 1. | Equal Share = 50 % af udgifterne til de centrale tjenester, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles ligeligt blandt medlemmerne |
| --- | --- |

1.

Equal Share = 50 % af udgifterne til de centrale tjenester, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles ligeligt blandt medlemmerne

| 2. | Bruttonationalprodukt [BNP] = 25 % af omkostningerne, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles blandt medlemmerne efter deres procentvise andel af det samlede BNP for alle medlemmer. Som reference benyttes det gennemsnitlige BNP i den seneste femårsperiode før oprettelsen af ERIC’et (2014-2018 i januar 2020). Tallene til brug for BNP-skønnene kommer fra Eurostat og for andre lande fra Verdensbanken |
| --- | --- |

2.

Bruttonationalprodukt [BNP] = 25 % af omkostningerne, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles blandt medlemmerne efter deres procentvise andel af det samlede BNP for alle medlemmer. Som reference benyttes det gennemsnitlige BNP i den seneste femårsperiode før oprettelsen af ERIC’et (2014-2018 i januar 2020). Tallene til brug for BNP-skønnene kommer fra Eurostat og for andre lande fra Verdensbanken

| 3. | Bidrag baseret på platformsantal = 25 % af omkostningerne, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles blandt medlemmerne efter antal og art af deres platforme. De forskellige platformstyper bidrager på følgende måde:






  — | Platforme med udendørs økosystemer uden mulighed for manipulering af klimaændringer og alle lukkede økosystemplatforme vil blive opkrævet fuld pris |
| --- | --- | --- |

3.

Bidrag baseret på platformsantal = 25 % af omkostningerne, der ikke dækkes af værtspræmien, fordeles blandt medlemmerne efter antal og art af deres platforme. De forskellige platformstyper bidrager på følgende måde:

—

Platforme med udendørs økosystemer uden mulighed for manipulering af klimaændringer og alle lukkede økosystemplatforme vil blive opkrævet fuld pris

| — | Udendørs økosystemplatforme med manipulering af klimaændringer vil få 20 %, de analytiske platforme 25 % og modelplatformene 50 % rabat på den fulde pris. |
| --- | --- |

—

Udendørs økosystemplatforme med manipulering af klimaændringer vil få 20 %, de analytiske platforme 25 % og modelplatformene 50 % rabat på den fulde pris.

Den tilsvarende matematiske formel til beregning af den fulde platformspris og medlemskontingentet for et AnaEE-ERIC-medlem (angivet med »i«), er anført nedenfor.

Image 1
  , (ligning 1)

hvor HC er værtspræmiebidraget (i %), budget er det samlede budget for de centrale tjenester og N står for antallet af distribuerede nationale platforme i AnaEE-ERIC’s infrastruktur, hvor subscriptet beskriver platformens type: Openair,0 (udendørs økosystemplatform, ingen klimaændringer), Openair,1 (udendørs økosystemplatform, med klimaændringer), Enclosed (lukket økosystemplatform), Analytical (analytisk platform) og Modelling (modelplatform).

Dermed er det samlede medlemskontingent for medlem i:

Image 2
  , (ligning 2)

hvor NMembers
  er antallet af fulde AnaEE-ERIC-medlemmer, GDPi
  er en medlems-specifik procentandel af alle medlemmers samlede BNP, og Ni
  er det medlemsspecifikke antal af visse typer platforme (samme som ovenfor).

Medlemskontingentet for mellemstatslige organisationer vil blive beregnet som et fast beløb, som bør aftales på grundlag af femårsreglen (herunder en eventuel revision ved afslutningen af en femårig cyklus), plus et bidrag baseret på antallet og typen af de platforme, den er vært for, beregnet ved hjælp af ligning 2 ovenfor.

Image 3
  (ligning 3)

Hvor L er det aftalte faste beløb.

Kontingentet for observatørerne vil være et fast beløb svarende til halvdelen af medianen af medlemskontingentet (kun lande). Dette bidrag vil blive tilføjet til sidst i budgetberegningen.

For et forventet samlet budget på 900 000 EUR og med de nuværende engagerede medlemmer i gennemførelsesfasen (6 medlemslande, 1 mellemstatslig organisation og 1 observatør) er det forventede budget nedenfor beskrevet under hensyntagen til en bidragsmedian på 60 000 EUR.

Tabellerne nedenfor opsummerer AnaEE-ERIC’s budget ud fra en hypotese om et samlet bidrag på 400 000 EUR fra medlemslandene, et fast beløb på 30 000 EUR fra en mellemstatslig organisation, en observatør og de kendte platforme.

Tabel 1

ÅRLIGE MEDLEMSKONTINGENTER

| Medlemmer | Bidrag (1000 EUR) |
| --- | --- |
| Bulgarien | 39 |
| Tjekkiet | 47 |
| Danmark | 58 |
| Finland | 61 |
| Frankrig | 103 |
| Italien | 92 |
| Medlemslandes bidrag per år | 400 |
| Int.Org. (CIHEAM) | 35 |
| Medlemmers samlede bidrag | 435 |
| Belgien, observatør | 30 |
| Samlet bidrag per år (medlemmer og observatør) | 465 |

Medlemmer

Bidrag (1000 EUR)

Bulgarien

39

Tjekkiet

47

Danmark

58

Finland

61

Frankrig

103

Italien

92

Medlemslandes bidrag per år

400

Int.Org. (CIHEAM)

35

Medlemmers samlede bidrag

435

Belgien, observatør

30

Samlet bidrag per år (medlemmer og observatør)

465

Tabel 2

ÅRSBUDGET FOR SERVICECENTRE OG VÆRTSPRÆMIEBIDRAG.

| Budget for servicecentre
  (1000 EUR) | Værtspræmie
  (1000 EUR) |
| --- | --- |
| Knudepunkt | 360 | 40  % | 174 |
| TC | 207 | 23  % | 100 |
| ISC | 117 | 13  % | 57 |
| DMC | 216 | 24  % | 104 |
| I alt | 900 | | 435 |

Budget for servicecentre

(1000 EUR)

Værtspræmie

(1000 EUR)

Knudepunkt

360

40  %

174

TC

207

23  %

100

ISC

117

13  %

57

DMC

216

24  %

104

I alt

900

435

Tabel 3

AnaEE-ERIC’S BUDGET

| Medlem | Medlemskontingent (1000 EUR) | Værtspræmie (1000 EUR) | Bidrag i alt (1000 EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 39 | 0 | 39 |
| Tjekkiet | 47 | 57 | 104 |
| Danmark | 58 | 100 | 158 |
| Finland | 61 | 0 | 61 |
| Frankrig | 103 | 174 | 277 |
| Italien | 92 | 104 | 196 |
| CIHEAM | 35 | 0 | 35 |
| Belgien | 30 | 0 | 30 |
| I ALT | 900 |

Medlem

Medlemskontingent (1000 EUR)

Værtspræmie (1000 EUR)

Bidrag i alt (1000 EUR)

Bulgarien

39

0

39

Tjekkiet

47

57

104

Danmark

58

100

158

Finland

61

0

61

Frankrig

103

174

277

Italien

92

104

196

CIHEAM

35

0

35

Belgien

30

0

30

I ALT

900

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/23

---

Euroens vekselkurs (1)

23. februar 2022

(2022/C 88/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1344 |
| JPY | japanske yen | 130,58 |
| DKK | danske kroner | 7,4388 |
| GBP | pund sterling | 0,83463 |
| SEK | svenske kroner | 10,5658 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0431 |
| ISK | islandske kroner | 141,20 |
| NOK | norske kroner | 10,0335 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,473 |
| HUF | ungarske forint | 357,25 |
| PLN | polske zloty | 4,5481 |
| RON | rumænske leu | 4,9468 |
| TRY | tyrkiske lira | 15,6871 |
| AUD | australske dollar | 1,5592 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4394 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,8529 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6679 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5253 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 350,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,0508 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,1669 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5362 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 270,12 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7480 |
| PHP | filippinske pesos | 57,980 |
| RUB | russiske rubler | 90,8791 |
| THB | thailandske bath | 36,601 |
| BRL | brasilianske real | 5,6808 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,9079 |
| INR | indiske rupee | 84,6135 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1344

JPY

japanske yen

130,58

DKK

danske kroner

7,4388

GBP

pund sterling

0,83463

SEK

svenske kroner

10,5658

CHF

schweiziske franc

1,0431

ISK

islandske kroner

141,20

NOK

norske kroner

10,0335

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,473

HUF

ungarske forint

357,25

PLN

polske zloty

4,5481

RON

rumænske leu

4,9468

TRY

tyrkiske lira

15,6871

AUD

australske dollar

1,5592

CAD

canadiske dollar

1,4394

HKD

hongkongske dollar

8,8529

NZD

newzealandske dollar

1,6679

SGD

singaporeanske dollar

1,5253

KRW

sydkoreanske won

1 350,23

ZAR

sydafrikanske rand

17,0508

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,1669

HRK

kroatiske kuna

7,5362

IDR

indonesiske rupiah

16 270,12

MYR

malaysiske ringgit

4,7480

PHP

filippinske pesos

57,980

RUB

russiske rubler

90,8791

THB

thailandske bath

36,601

BRL

brasilianske real

5,6808

MXN

mexicanske pesos

22,9079

INR

indiske rupee

84,6135

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/24

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10606 — MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 88/03)

1.

Denne meddelelse vedrører følgende virksomheder:

| — | Mubadala Investment Company (»MIC«, De Forenede Arabiske Emirater) |
| --- | --- |

—

Mubadala Investment Company (»MIC«, De Forenede Arabiske Emirater)

| — | Nationale-Nederlanden (»NN«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

Nationale-Nederlanden (»NN«, Nederlandene)

| — | Healthcare Activos Management S.L. (»HAM«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Healthcare Activos Management S.L. (»HAM«, Spanien)

| — | HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A. (»HAY«, Spanien) |
| --- | --- |

—

HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A. (»HAY«, Spanien)

| — | Forskellige ejendomsselskaber ejet af HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (»HAISA Entities«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Forskellige ejendomsselskaber ejet af HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (»HAISA Entities«, Spanien)

| — | Sequêncialternativa S.A. (»SQA«, Portugal). |
| --- | --- |

—

Sequêncialternativa S.A. (»SQA«, Portugal).

MIC, NN og HAM erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over HAY, HAISA Entities og SQA (tilsammen »målvirksomheden«).

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | for MIC: investering i mange forskellige strategiske sektorer, herunder energi, forsyningstjenester, fast ejendom, basisindustrier og tjenesteydelser. MIC har investeringer i enheder, der er aktive i flere lande rundtom i verden |
| --- | --- |

—

for MIC: investering i mange forskellige strategiske sektorer, herunder energi, forsyningstjenester, fast ejendom, basisindustrier og tjenesteydelser. MIC har investeringer i enheder, der er aktive i flere lande rundtom i verden

| — | for NN: en international finansiel servicevirksomhed, der leverer pensions-, forsikrings-, investerings- og banktjenesteydelser |
| --- | --- |

—

for NN: en international finansiel servicevirksomhed, der leverer pensions-, forsikrings-, investerings- og banktjenesteydelser

| — | for HAM: levering af administrationsydelser til målvirksomheden |
| --- | --- |

—

for HAM: levering af administrationsydelser til målvirksomheden

| — | for målvirksomheden: erhvervelse og leje af fast ejendom til sundhedsformål såsom klinikker, hospitaler, centre for primær sundhedspleje, plejehjem og psykiatriske institutioner. Målvirksomhedens aktiver befinder sig i Spanien og Portugal. |
| --- | --- |

—

for målvirksomheden: erhvervelse og leje af fast ejendom til sundhedsformål såsom klinikker, hospitaler, centre for primær sundhedspleje, plejehjem og psykiatriske institutioner. Målvirksomhedens aktiver befinder sig i Spanien og Portugal.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Følgende reference skal altid være angivet:

M.10606 — MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, pr. fax eller pr. brev. Brug venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/26

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/04)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Haut-Médoc«

PDO-FR-A0710-AM04

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kodeks.

Områdets perimeter forbliver den samme.

Denne ændring berører punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen den 3. juni 2021 er blevet tilføjet til listen over møderne i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt det afgrænsede parcelområde.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, punkt IX, stk. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Haut-Médoc

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene har et virkeligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 13 % vol.

Et parti vin, der sælges i løs afladning eller emballeret, har et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på ikke over 3 g/l.

Et parti vin, der sælges i løs afladning eller emballeret inden den 1. oktober i året efter høsten, har et indhold af flygtige syrer på ikke over 12,25 meq/l (0,60 g/l udtrykt i H2SO4). Efter denne dato fastsættes det maksimale indhold af flygtige syrer til 16,33 meq/l (0,80 g/l udtrykt i H2SO4).

Et parti vin, der sælges i løs afladning, har et samlet SO2-indhold på ikke over 140 mg/l.

Alle partier vin, der sælges i løs afladning eller emballeret, har et æblesyreindhold på ikke over 0,20 g/l.

Der er tale om røde, intense tanninrige vine med fremragende ældningsevne. De opnås som regel ved sammenstikning, hvor cabernet sauvignon N ofte udgør hoveddelen. Denne druesort giver vinene krydrede noter, der blander sig med noter af vanilje ved lagring på fad. Merlot N giver vinene rundhed, blødhed og aromaer af røde frugter. Struktur og kompleksitet kan styrkes ved hjælp af cabernet franc N eller petit verdot N (der giver friskhed i år med høj modning).

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — Afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 6 500 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 1,80 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,80 meter.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Beskæring er obligatorisk. Den foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9). Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

| — | lang sporebeskæring med to kordoner, dobbelt Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med højst 5 skud pr. kordon |
| --- | --- |

—

lang sporebeskæring med to kordoner, dobbelt Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med højst 5 skud pr. kordon

| — | enkelt Guyot-beskæring og blandet Guyot-beskæring, med højst 7 skud pr. stok |
| --- | --- |

—

enkelt Guyot-beskæring og blandet Guyot-beskæring, med højst 7 skud pr. stok

| — | kort sporebeskæring, vifteformet med fire arme eller to kordoner, med højst 12 skud pr. stok. |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring, vifteformet med fire arme eller to kordoner, med højst 12 skud pr. stok.

3.   Berigelse

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt indtil en koncentrationsgrad på 15 %.

Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 13 % vol.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | 65 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

65 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Cussac-Fort-Médoc, Labarde, Lamarque, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Sainte-Hélène, Soussans, Le Taillan-Médoc og Vertheuil.

7.   Primære druesorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Carmenère N

Cot N — Malbec

Merlot N

Petit verdot N

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Haut-Médoc« strækker sig over Garonnes venstre bred og derefter Girondes venstre bred i forlængelse af byområdet Bordeaux. Fra Le Taillan-Médoc i syd til Saint-Seurin-de-Cadourne i nord strækker dette område sig over næsten 50 km og lidt over en halv snes kilometer fra øst til vest. Det geografiske område svarer således til en del af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Médoc« og vedrører de kommuner, der ligger oven for Gironde-mundingen, hvilket er forklaringen på betegnelsens navn. Den vedrører 28 kommuner i departementet Gironde.

På trods af det fremherskende atlanterhavsklima adskiller flodbredden i »Haut Médoc« sig fra de kommuner, der ligger længere nord for Médoc, ved en forholdsmæssig udjævning af sæsonudsvingene og moderat nedbør. Disse gunstige vejrforhold skyldes den regulerende termiske effekt fra vandet i Atlanterhavet og Gironde.

Kystklimaet, der i nogle år ledsages af regnfulde efterårslavtryk eller omvendt varme og meget solrige eftersæsoner, har en markant indvirkning på de enkelte årgange. Men de vigtigste kendetegn skyldes navnlig de geologiske forhold, der kendetegner dette sedimentære område, jordbundens oprindelige geologiske historie, modelleringen og topografien samt vinmarkernes nuværende jordbestanddele.

De særlige kendetegn ved vindyrkningsområderne i Médoc, hvis ry går verden rundt, er i generationer blevet udnyttet af vinproducenter. Gennem historien har vinavlernes detaljerede kendskab til jorden og deres forsøg på at optimere dens kvalitet ved hjælp af afvandingsteknikker gjort det muligt at udvikle de dyrkningsmetoder, som egner sig bedst til fremstilling af rødvin, der er velegnet som gemmevin. De sundhedsmæssige fremskridt og mekaniseringen af vindyrkningen har ikke ændret vinavlernes vilje til at bevare deres vindyrkningspraksis i overensstemmelse med målsætningen om at fremstille rødvine, der er velegnede som gemmevine, og som har anerkendte karakteristika.

Historisk set har »Haut-Médoc« orienteret sig mod forskellige druesorter, der er udvalgt på grund af deres egnethed til fremstilling af gemmevin ved hjælp af en omhyggelig sammenstikning. Vinavlerne i Médoc har således anvendt bestemte druesorter til bestemte jordbundstyper: merlot N-druesorten på aflejringer, druesorten carmenère N på næringsfattige og tørre, grusede jorde, druesorten cabernet franc N på kalkholdig jord eller tør sandjord, der også er egnet til sorten cot N, og druesorten petit verdot N på brunjord. Druesorten cabernet sauvignon N, som er hovedbestanddelen i sammenstikningen, kommer bedst til sin ret på jord med dybtliggende grus.

Denne mangfoldighed kræver en selektiv dyrkning af vinmarken med begrænset afstand mellem rækkerne og en kontrolleret maksimal belastning på parcellen og vinstokken.

»Haut-Médoc«-vinenes berømmelse og omdømme er hovedsagelig baseret på forskellige klassifikationer, som historisk set har omfattet begreberne »cru« og »de château« i det kvalitative hierarki. Allerede da »Jurade de Bordeaux« i 1647 udgav historiens første klassifikation af vine fra Guyenne, havde vinene fra sognene i »Médoc« opnået deres ry. Under Ludvig den 15. blev denne klassificering mere detaljeret i de enkelte regioner, idet den først blev opdelt i sogne og herefter i cru’er. I det 19. århundrede blev logikken bag cru’erne i Bordeaux-området fastlagt i Classement des Vins de Bordeaux i forbindelse med verdensudstillingen i 1855.

Det omdømme, som »Haut-Médoc« har opnået, skyldes bl.a., at der produceres fem »crus classés« inden for det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

I det 20. århundrede omfattede klassificeringen i 1932 af »crus bourgeois du Médoc« 444 cru’er, hvoraf 153 var omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Haut-Médoc«.

De røde vine med betegnelsen »Haut-Médoc« har en intens farve og er tanninvine, der normalt er resultatet af sammenstikninger, hvor cabernet sauvignon N ofte udgør hovedparten og bidrager med krydrede noter, der blander sig perfekt med noter af vanilje, når vinen fadlagres, hvilket er mere udbredt end for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Médoc«. Merlot N-druesorten gør vinene afrundede og bløde med aromaer af røde frugter. Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning.

Vinmarkerne forvaltes på en sådan måde, at man opnår meget modne og sunde druer med et kontrolleret udbytte. Dette giver mulighed for en langvarig udblødning for at opnå de ønskede koncentrerede vine. Derfor er der behov for en dyrkningsperiode på mindst seks måneder for at gøre dem bløde. Vinene fra »Haut-Médoc« har derfor en fremragende ældningsevne.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen, består af parceller i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021: Bégadan, Blaignan-Prignac, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Gaillan-en-Médoc, Jau-Dignac-et-Loirac, Lesparre-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Queyrac, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Valeyrac og Vensac.

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende forarbejdningen og lagringen af vinene, består af parceller i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-Les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salaunes, Salleboeuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

Større geografisk enhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten på vinene kan den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux-Médoc« eller »Grand Vin de Bordeaux-Médoc« præciseres.

De skrifttegn, som anvendes til angivelsen af den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3182161c-979d-466e-9a73-e1be118d74b0

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/32

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/05)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Islas Canarias«

PDO-ES-A1511-AM02

Meddelelsesdato: 25. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Mindre korrektion af navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse

Beskrivelse:

Den spanske bestemte artikel »las« foran den beskyttede betegnelse er blevet slettet.

Denne ændring berører punkt 1 i den nuværende produktspecifikation. Den berører også direkte alle tilfælde, hvor navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse anvendes i produktspecifikationen. Den berører ikke punkt 1 i enhedsdokumentet, da den beskyttede betegnelse er angivet som »Islas Canarias«. Den berører imidlertid punkt 8 i enhedsdokumentet om emballering i det afgrænsede område, hvor den bestemte artikel står foran navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33. Den kan ikke betragtes som en ændring af den beskyttede betegnelse, da den optræder i EU-registret som »Isalas [sic] Canarias« og ikke »Las Islas Canarias«. Produktspecifikationen er derfor blevet rettet, så den korrekte betegnelse for den beskyttede oprindelsesbetegnelse, sådan som den er registreret, anvendes overalt, dvs. uden artiklen »las«.

Begrundelse:

Dette skridt er ikke en ændring af den beskyttede betegnelse, da den beskyttede betegnelse optræder i EU-registret uden artiklen »las«, som ved en fejl var blevet medtaget i produktspecifikationen.

2.   Angivelse af produkttype efter kategori

Beskrivelse:

En enkelt kategori, »Vin«, dækker nu følgende forskellige typer: hvidvine, rosévine, rødvine og rødvine fremstillet ved udblødning under kulsyretryk. Rækkefølgen på listen over produkter er blevet ændret for at følge rækkefølgen af kategorier i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013, dvs. 1) Vin, 3) Hedvin, 5) Mousserende kvalitetsvin, 9) Perlevin tilsat kulsyre og 16) Vin af overmodne druer.

Denne ændring berører punkt 2.1 i den nuværende produktspecifikation. Den berører også indirekte punkt 2, litra a) »Analytiske kendetegn«, og b) »Organoleptiske kendetegn«, samt punkt 3, litra a), andet afsnit »Ønologiske fremgangsmåder«, for så vidt angår den rækkefølge, hvori produkterne er opregnet, og som nu følger rækkefølgen af ovennævnte kategorier.

Enhedsdokumentet forbliver uændret.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Farven (hvid, rosé, rød) og fremstillingsmetoden (udblødning under kulsyretryk) ændrer ikke produktet, som forbliver i kategori 1) »Vin«, jf. del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013. Rækkefølgen er blevet ændret for at følge den rækkefølge, der er fastsat i ovennævnte del II i bilag VII og i punkt 2, »Kategorier af vinavlsprodukter«, i enhedsdokumentet.

3.   Ændringer af grænserne for indholdet af flygtige syrer og det totale syreindhold

Beskrivelse:

Det maksimale indhold af flygtige syrer, udtrykt i eddikesyre, i vin af overmodne druer er forhøjet fra 1,08 g/l til 1,60 g/l. For mousserende kvalitetsvin er grænsen fastsat til 1,08 g/l.

Denne ændring berører punkt 2.2 [sic], »Beskrivelse af vinen«, i produktspecifikationen, første led i punkt [2].3, der omfatter det maksimale indhold af flygtige syrer udtrykt i eddikesyre samt punkt 4, »Beskrivelse af vinen/vinene«, i enhedsdokumentet i afsnittet om vin af overmodne druer og mousserende kvalitetsvin.

I produktspecifikationen er det totale minimumssyreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter fastsat til 4 g/l generelt, undtagen for hedvin og vin af overmodne druer, hvor det er 3,5 g pr. liter. Denne undtagelse gælder også for vine med et naturligt alkoholindhold på over 15 % vol. og et virkeligt alkoholindhold på mindst 13 % vol., som er fremstillet uden tilsætning, og hvor alkoholen udelukkende er resultat af gæring. Sådanne vine kan forsynes med den fakultative betegnelse »naturligt sød vin« i henhold til artikel 17 i og bilag III til kongeligt dekret 1363/2011 af 7. oktober 2011 om gennemførelse af EU-reglerne om mærkning, præsentation og identifikation af visse vinprodukter.

Denne ændring berører punkt 2.2 [sic] »Beskrivelse af vinen« i afsnit 4 i produktspecifikationen om det totale minimumssyreindhold udtrykt i vinsyre. Den berører ikke enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Disse ændringer skyldes virkningerne af klimaændringer i det geografiske område. De afspejler de naturlige faktorer, der er beskrevet i linket, nemlig punkt 7 i produktspecifikationen og afsnit 8 i enhedsdokumentet.

Som det fremgår af beskrivelsen af de naturlige faktorer, er der mange forskellige klimatyper, som skyldes en lang række faktorer, til trods for at øgruppen De Kanariske Øer ligger midt i et ørkenområde ud for Afrikas Nordvestkyst. Navnlig passatvindene, der indeholder megen fugtighed, blæser næsten hele året og sænker temperaturerne lidt. En anden faktor er den lave årlige gennemsnitlige nedbørsmængde »på ca. 350 liter pr. kvadratmeter, om end med betydelige forskelle, idet [nogle] områder får mindre end 100 liter nedbør pr. kvadratmeter, mens andre får næsten 1 000 liter pr. kvadratmeter«. [sic]

Denne naturlige faktor i form af lave nedbørsmængder og betydelige forskelle mellem områderne er blevet observeret i hvert fald siden 1980’erne. Den har været ledsaget af en forøgelse af varigheden og intensiteten af tørkeperioder, ekstreme temperaturer og knaphed på vand til kunstvanding.

Der blev redegjort herfor i afsnittet »Begrundelse« i udkastet til De Kanariske Øers lov om klimaændringer og energiomstilling, for hvilken den offentlige indsigelsesperiode udløb for nylig (15. januar 2021). Det atmosfæriske forskningscenter i Izaña på Tenerife er en del af det globale atmosfæreovervågningsprogram. Siden 1980’erne har det observeret en stigning i gennemsnitstemperaturen på De Kanariske Øer ved de forskellige overvågningsstationer. Stigningen er størst i Izaña i Teide-nationalparken på Tenerife, da den er mindre påvirket af havet på grund af beliggenheden længere inde i landet. Der er også konstateret en stigning i mængden af støvpartikler fra det afrikanske kontinent. Følgende publikationer vedrører også virkningerne af klimaændringerne på De Kanariske Øer: »De Kanariske Øers strategi for bekæmpelse af klimaændringer, 2008–2015« offentliggjort af De Kanariske Øers agentur for bæredygtig udvikling og klimaændringer, og undersøgelsen »Vigtigste aspekter af en plan for tilpasning af den landbaserede biodiversitet på De Kanariske Øer til klimaændringer« af J. L. Martin og M. V. Marrero fra Teide-nationalparken og M. del Arco og V. Garzón fra afdelingen for plantebiologi (botanik) under det farmaceutiske fakultet ved universitetet i La Laguna, offentliggjort af ministeriet for grøn omstilling og demografiske udfordringer.

Klimaændringernes indvirkning på tørkernes varighed og intensitet fører til en naturlig forøgelse af syreindholdet i druer med et højt sukkerindhold, hvilket giver vine med et naturligt højt alkoholindhold. Et andet resultat af tørken er overmodne druer på vinstokkene.

For vine af overmodne druer bør maksimumsgrænsen for syreindholdet udtrykt i eddikesyre derfor forhøjes i overensstemmelse med del C, punkt 3, i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934. Dette giver medlemsstaterne mulighed for at indrømme undtagelser fra grænseværdierne for vine med et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 13 % vol. Også for vine med et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 15 % vol. og et virkeligt alkoholindhold på mindst 13 % vol., der udelukkende er fremstillet ved gæring af druerne, er det hensigtsmæssigt at anvende samme undtagelse vedrørende minimumsindholdet udtrykt i vinsyre som for hedvin og vin af overmodne druer og fastsætte den til 3,5 g/l.

4.   Ændringer af restriktionerne for vinfremstilling

Beskrivelse:

Grænsen for vinudbyttet på 74 liter pr. 100 kg druer er flyttet fra afsnittet om »ønologiske fremgangsmåder« til afsnittet om »restriktioner«.

Ved fremstillingen af rødvine i de forskellige kategorier under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Islas Canarias« skal mindst 85 % af de anvendte druer være en eller flere af følgende sorter: Bastardo Negro-Baboso Negro, Cabernet Sauvignon, Castellana Negra, Listán Negro-Almuñeco, Listán Prieto, Malvasía Rosada, Merlot, Moscatel Negro, Negramoll, Pinot Noir, Ruby Cabernet, Syrah, Tempranillo, Tintilla og Vijariego Negro.

Disse ændringer berører punkt 3 i produktspecifikationen og punkt 5.1 i enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Grænsen for udvindingsudbyttet er blevet flyttet, da der er tale om en restriktion, som derfor bør figurere i dette afsnit.

Grænsen for minimumsindholdet af røde druesorter i rødvin har til formål at bevare farveintensiteten som en organoleptisk kvalitet med hensyn til udseende. Denne ændring berører ikke produktbeskrivelsen.

5.   Definition af vækstsystemerne og indførelse af et nyt system

Beskrivelse:

Hver af de traditionelle vækstformer, der er anført i produktspecifikationen, dvs. gobelet- og kordonbeskæring, traditionel espaliering (parral) og lav espaliering, er blevet defineret. Der er medtaget en ny definition af den traditionelle vækstform »en rastras«, en form for espaliering på tråde med støtteanordninger.

Denne ændring berører punkt 3, »Særlige ønologiske fremgangsmåder«, i afsnit 3, »Dyrkningsmetoder«, og punkt 2, »Vinstokkes vækstform og beskæring«, i produktspecifikationen samt punkt 5.1, »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«, i enhedsdokumentet i afsnittet om dyrkningsmetoder.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Hver af de traditionelle vækstformer for vinstokke, der er anført i produktspecifikationen, er blevet beskrevet for at undgå usikkerhed, når den samme betegnelse anvendes et andet sted. Dette er tilfældet med »cordón« [kordonbeskæring], der i andre vindyrkningsområder betegner en anden form for snorbeskæring, som adskiller sig fra den traditionelle fremgangsmåde på De Kanariske Øer. På tilsvarende måde foregår den vækstform, der er kendt som »en vaso« [gobeletbeskæring], traditionelt ved anvendelse af skuddene på De Kanariske Øer i modsætning til andre vindyrkningsområder. Da disse to traditionelle vækstformer allerede er defineret, er de andre også blevet defineret af hensyn til sammenhængen. Den traditionelle vækstform »en rastras« er blevet tilføjet og defineret. Den blev betegnet som bemærkelsesværdig i linket (punkt 7, litra a) i produktspecifikationen under »Menneskelige faktorer«), men blev ikke efterfølgende nævnt under »Dyrkningsmetoder«, en udeladelse, der skal rettes op på.

6.   Forøgelse af grænsen for produktionsudbyttet

Beskrivelse:

Der har været en stigning i det maksimale udbytte i kilogram druer pr. hektar og dermed i udbyttet i hektoliter endelig produkt pr. hektar. Grænsen er blevet forhøjet fra 10 000 til 15 000 kg pr. hektar og fra 74 til 111 hl pr. hektar.

Denne ændring berører punkt 5, »Maksimalt udbytte«, i produktspecifikationen og underafsnit 2 om maksimale udbytter i afsnit 5, »Vinfremstillingsmetoder«, i enhedsdokumentet,

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Visse druesorter, der dyrkes under gunstige klimaforhold, er mere produktive i nogle år end i andre. Dette skaber problemer for udbyttet, der er for højt til, at der kan høstes druer til fremstilling af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Islas Canarias«.

Eksperter fra de tilknyttede vinproducenter har gentagne gange anmodet os om at ændre vores produktspecifikation med henblik på at forhøje de maksimale udbytter. De hævder, at druernes kvalitet ikke forringes eller påvirkes, når der forekommer sådanne højere udbytter.

For vindyrkningsarealer, hvor der anvendes andre vækstformer end espaliering, fastsætter SIGPAC (det spanske markidentifikationssystem) desuden ikke nogen grænser, som gør det [nødvendigt] for at reducere det dyrkede areal. Men selv når der er indgået en aftale forud for høsten, som tillader en overskridelse på op til 25 % af den grænse, der er fastsat i produktspecifikationen, er det ikke en tilstrækkelig løsning.

7.   Nuts-koden er blevet tilføjet i forbindelse med afgrænsningen af området

Beskrivelse:

NUTS-koden for De Kanariske Øer er blevet tilføjet i beskrivelsen af det afgrænsede område.

Punkt 4 i produktspecifikationen og punkt 6 i enhedsdokumentet er blevet ændret.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Yderligere præcisering af det afgrænsede område.

8.   Ændringer af druesorterne

Beskrivelse:

Sondringen mellem anbefalede og godkendte sorter er blevet fjernet. Alle sorter er nu godkendt og opført i alfabetisk rækkefølge for henholdsvis hvide og røde druer. Af samme grund er alle sorter i enhedsdokumentet opført som primære sorter.

Den hvide sort Albillo Criollo er blevet tilføjet.

Disse ændringer berører punkt 6, »Druesorter«, i produktspecifikationen og afsnit 7, »Primær(e) druesort(er)«, i enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Overensstemmelse med klassificeringen i kongeligt dekret 1338/2018 af 29. oktober 2018 om vinproduktionskapacitet som ændret ved kongeligt dekret 558/2020, bilag XXI, punkt 5, hvorved sondringen mellem anbefalede og godkendte sorter blev fjernet, så alle sorter er godkendt. Sondringen mellem hvide og røde sorter på listen er foretaget for overskuelighedens skyld.

Sorten Albillo Criollo er en traditionel sort, der anvendes til fremstilling af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Islas Canarias«. Den var nævnt i bekendtgørelsen af 2. maj 2011 om anerkendelse af kvalitetsvin på De Kanariske Øer og blev godkendt i de hertil knyttede regler i artikel 6 »Druesorter«, hvor den blev benævnt »Albillo«. Dette sidste punkt blev imidlertid ændret ved bekendtgørelse af 21. oktober 2011 for at bringe det i overensstemmelse med kongeligt dekret 461/2011 af 1. april 2011 om ændring af bl.a. kongeligt dekret 1244/2008 af 18. juli 2008 om vinproduktionskapacitet, hvorved sorten »Albillo« var blevet fjernet fra listen over tilladte sorter på De Kanariske Øer. Ved bekendtgørelse AAA/580/2014 af 7. april 2014 blev bilag XXI til ovennævnte kongeligt dekret nr. 1244/2008 ændret. Herved blev denne sort på ny godkendt for De Kanariske Øer, denne gang under betegnelsen »Albillo Criollo«. Hvis man tager udgangspunkt i denne BOB’s oprindelse, bør denne sort derfor medtages i produktspecifikationen. Denne ændring berører ikke produktbeskrivelsen.

9.   Forbedret beskrivelse af tilknytningen

Beskrivelse:

Beskrivelsen af tilknytningen til det geografiske område er blevet forbedret. Navnlig årsagssammenhængen mellem de naturlige og menneskelige faktorer er blevet udvidet tillige med vinenes kendetegn for hver enkelt kategori.

Denne ændring berører punkt 7 i produktspecifikationen og punkt 8 i enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33. Ændringen gør ikke beskrivelsen af tilknytningen ugyldig, men forbedrer blot ordlyden.

Begrundelse:

I henhold til EU-reglerne skal der gives en beskrivelse af tilknytningen til det geografiske område for hver af de produktkategorier, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse. Den version, der blev udarbejdet i 2011, og som var den første produktspecifikation for denne BOB, tog imidlertid ikke hensyn hertil. Denne ændring af produktspecifikationen var en passende anledning til rette op på dette.

10.   Ændringer af mærkningsreglerne

Beskrivelse

Grænsen for størrelsen (mellem 4 og 10 mm) af de bogstaver, med hvilke navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse skal anføres i mærkningen, er blevet afskaffet.

Afsnittene om angivelse af høstår og druesorter er blevet fjernet. Der er tale om fakultative angivelser, som er fastsat i EU-lovgivningen, uden at der fastsættes strengere regler i produktspecifikationen.

Afsnittene vedrørende de fakultative angivelser »fermentado en barrica« [gæret på fad], »barrica« [fad] og »roble« [eg] er blevet fjernet. Dette indebærer også fjernelse af betingelser fra produktspecifikationen, som var mere vidtgående end de nationale regler vedrørende ovennævnte referencer, navnlig fadenes minimumskapacitet (330 liter) og kravet om, at vinen skal lagres mindst tre måneder på fad.

Disse ændringer berører punkt 8.2.8 i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Med hensyn til bogstavernes størrelse anses det ikke for nødvendigt at fastsætte grænser ud over dem, der er fastsat i de generelle regler.

De fakultative angivelser såsom årgang og druesort, der er fastsat i EU-lovgivningen, og som gælder generelt for alle erhvervsdrivende uanset deres BOB/BGB-status, behøver ikke at fremgå af produktspecifikationen, hvis der ikke er fastsat strengere anvendelsesbetingelser.

De fakultative angivelser »fermentado en barrica«, »barrica« og »roble« er underlagt regler på nationalt plan. Betingelserne for deres anvendelse anses derfor for at være dem, der gælder generelt i hele Spanien. Med hensyn til anvendelse af de traditionelle benævnelser »noble« og »añejo [lagret]«, der kan anvendes for vine med BOB- eller BGB-status, er den maksimale kapacitet for egetræsfadene retligt fastsat til 600 liter. Det giver derfor ingen mening, at der for anvendelsen af de fakultative angivelser »fermentado en barrica«, »barrica« og »roble« (f.eks. i forbindelse med vine med BOB- eller BGB-status) er fastsat en grænse for fadenes kapacitet på 330 liter, eftersom denne grænse i kongeligt dekret 1363/2011 af 7. oktober 2011 om gennemførelse af EU-reglerne om mærkning, præsentation og identifikation af visse vinprodukter er fastsat til 600 liter. Med fjernelsen af de strengere betingelser for fadenes kapacitet og minimumsperioden for lagring på fad (der er ikke fastsat nogen minimumsperiode i ovennævnte kongelige anordning), er betingelserne nu de samme som de almindelige betingelser, der er fastsat i kongeligt dekret 1363/2011. De behøver derfor ikke at fremgå af produktspecifikationen.

11.   Medtagelse af mindre geografiske enheder

Beskrivelse:

Følgende mindre geografiske enheder er blevet tilføjet:

| a. | Øerne Tenerife (NUTS-kode ES709) og Fuerteventura (NUTS-kode ES704). |
| --- | --- |

a.

Øerne Tenerife (NUTS-kode ES709) og Fuerteventura (NUTS-kode ES704).

| b. | Kommuner | På øen El Hierro: El Pinar, La Frontera og Valverde |
| --- | --- | --- |

b.

Kommuner

På øen El Hierro: El Pinar, La Frontera og Valverde

| | På øen Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario og Tuineje |
| --- | --- |

På øen Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario og Tuineje

| | På øen Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror og Vega de San Mateo |
| --- | --- |

På øen Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror og Vega de San Mateo

| | På øen La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso og Valle Gran Rey |
| --- | --- |

På øen La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso og Valle Gran Rey

| | På øen Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo og Yaiza |
| --- | --- |

På øen Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo og Yaiza

| | På øen La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe og Villa del Mazo |
| --- | --- |

På øen La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe og Villa del Mazo

| | På øen Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste og Vilaflor. |
| --- | --- |

På øen Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste og Vilaflor.

For at navnet på den mindre geografiske enhed (ø eller kommune) kan anføres på etiketten, må vinen udelukkende være fremstillet af druer, der er produceret i denne mindre geografiske enhed. Fremstilling, lagring, hvor det er relevant, og aftapning skal også finde sted i den geografiske enhed.

På etiketten må navnet på den mindre geografiske enhed ikke anføres med større skrifttegn end den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Islas Canarias«.

Denne ændring vedrører afsnit ii), »Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning«, i punkt 8, litra c), »Supplerende krav«, i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Navnene på de mindre geografiske enheder er blevet tilføjet i overensstemmelse med artikel 120, stk. 1, litra g), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 55 i Kommissionens delegerede forordning (EU). Angivelsen »Tenerife« og den model, der skal anvendes på etiketterne, er blevet medtaget i overensstemmelse med bekendtgørelse af 7. juni 1999 fra den regionale minister for landbrug, fiskeri og fødevarer.

Formålet er at imødekomme forbrugernes ønske om oplysninger om vinenes specifikke oprindelsessted. Det er også en reaktion på producenternes, vinavlernes og vingårdenes iver efter og ønske om at præsentere deres specifikke produkter på den mest fordelagtige måde.

Navne på øer eller kommuner er blevet udelukket, hvis de er eller indeholder geografiske betegnelser, der er beskyttet af andre beskyttede oprindelsesbetegnelser for vin på De Kanariske Øer. Dette er i overensstemmelse med artikel 103, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 28 og 29 i lov nr. 6/2019 om kvaliteten af landbrugsfødevarer.

Der er medtaget betingelser, som er strengere end dem, der er fastsat i artikel 55 i delegeret forordning (EU) 2019/33. Der er medtaget tilstrækkelige oplysninger om etiketternes udseende i [reglerne om] mærkning og præsentation af produkterne, navnlig med hensyn til bogstavernes størrelse og placering. Formålet er at angive produkternes kategori og oprindelse på en klar og enkel måde og undgå enhver usikkerhed hos forbrugerne.

12.   Medtagelse af oplysninger om kontrolorganerne

Beskrivelse:

Der er tilføjet et link til de kontrolorganer, til hvilke den kompetente myndighed har uddelegeret kontrol- og produktcertificeringsopgaverne i overensstemmelse med dekret 39/2016 af 25. april 2016.

Denne ændring berører punkt 9, litra a), »Kompetente kontrolmyndigheder og -organer« i produktspecifikationen. Den berører ikke enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Produktspecifikationen skal omfatte de kontrolorganer, der udfører produktcertificeringen, og til hvilke kontrollen med produktspecifikationen for denne beskyttede oprindelsesbetegnelse er blevet delegeret.

13.   Forbedringer i beskrivelsen af kontrollerne

Beskrivelse:

De metoder, som kontrolorganet skal anvende, er tilføjet nedenfor:

Kontrolorganet vurderer overholdelsen af denne produktspecifikation på basis af indledende og opfølgende inspektioner af anlæggene på vingårdene mindst én gang om året på grundlag af den beskrevne liste over opgaver.

Kontrollen med vækstbetingelserne for vinstokkene omfatter en kombination af stikprøvekontrol baseret på risikoanalyse og prøveudtagning.

Der udtages systematisk prøver til disse kontroller på hvert anlæg, og der udtages stikprøver fra lagre af drikkeklare produkter.

Denne ændring berører afsnit ii) »Kontrolmetode« i punkt 9, litra b), »Opgaver« i produktspecifikationen. Enhedsdokumentet forbliver uændret.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Overholdelse af artikel 25, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2019/33 [sic], ifølge hvilken der skal foretages årlige kontroller af overholdelsen af produktspecifikationen, som skal ske ved stikprøvekontrol på grundlag af en risikoanalyse, der foretages enten ved prøveudtagning eller systematisk. Stikprøvekontroller kan kombineres med prøveudtagninger.

14.   Ændringer af ordlyden af produktspecifikationen, som ikke berører dens indhold

Beskrivelse:

| 1. | Ændringer af layout/præsentation






  — | Inden for afsnittene i produktspecifikationen (1, 2, 3 osv.) er underafsnittene blevet nummereret tilsvarende (2.2, 2.2.1, 2.2.2 osv.). Dette forbedrer rækkefølgen og klarheden i præsentationen. I hvert afsnit og underafsnit er de alfabetiske lister så vidt muligt blevet erstattet af numeriske lister eller tankestreger, hvor alfabetiske lister erstatter underafsnittene med tankestreger for at gøre præsentationen mere ensartet. |
| --- | --- | --- |

1.

Ændringer af layout/præsentation

—

Inden for afsnittene i produktspecifikationen (1, 2, 3 osv.) er underafsnittene blevet nummereret tilsvarende (2.2, 2.2.1, 2.2.2 osv.). Dette forbedrer rækkefølgen og klarheden i præsentationen. I hvert afsnit og underafsnit er de alfabetiske lister så vidt muligt blevet erstattet af numeriske lister eller tankestreger, hvor alfabetiske lister erstatter underafsnittene med tankestreger for at gøre præsentationen mere ensartet.

| — | Overskriften »Kategorier« er blevet tilføjet i beskrivelsen af vinen før listen over vinprodukter. Rækkefølgen i listen over produkter er blevet ændret for at følge den rækkefølge, der er anvendt i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

Overskriften »Kategorier« er blevet tilføjet i beskrivelsen af vinen før listen over vinprodukter. Rækkefølgen i listen over produkter er blevet ændret for at følge den rækkefølge, der er anvendt i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013.

| — | Afsnittet »Analytiske kendetegn« er blevet ændret til »Fysiske og kemiske egenskaber«. |
| --- | --- |

—

Afsnittet »Analytiske kendetegn« er blevet ændret til »Fysiske og kemiske egenskaber«.

| — | I underafsnittene om fysiske og kemiske egenskaber præsenteres produkter, der tidligere var grupperet under ét, nu særskilt for at følge den rækkefølge, der er anvendt i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

I underafsnittene om fysiske og kemiske egenskaber præsenteres produkter, der tidligere var grupperet under ét, nu særskilt for at følge den rækkefølge, der er anvendt i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013.

| 2. | Følgende afsnit er blevet omorganiseret:






  — | Den grænse for produktionsudbyttet, der i den tidligere produktspecifikation var angivet i afsnittet om ønologiske fremgangsmåder, er nu angivet i afsnittet om restriktioner, hvilket er mere hensigtsmæssigt. |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende afsnit er blevet omorganiseret:

—

Den grænse for produktionsudbyttet, der i den tidligere produktspecifikation var angivet i afsnittet om ønologiske fremgangsmåder, er nu angivet i afsnittet om restriktioner, hvilket er mere hensigtsmæssigt.

| — | Druesorterne er anført i alfabetisk orden med særskilte lister for røde og hvide druer. |
| --- | --- |

—

Druesorterne er anført i alfabetisk orden med særskilte lister for røde og hvide druer.

| — | Nummer 4 til 10 i underoverskrift b), »Objektive krav«, i punkt 8, »Gældende bestemmelser«, i den tidligere produktspecifikation er nu anført under underoverskriften »Supplerende krav«, hvilket er mere hensigtsmæssigt. På deres nye placering er de blevet grupperet efter indhold, nummereret og forsynet med overskrifter. Denne omorganisering ændrer ikke indholdet. |
| --- | --- |

—

Nummer 4 til 10 i underoverskrift b), »Objektive krav«, i punkt 8, »Gældende bestemmelser«, i den tidligere produktspecifikation er nu anført under underoverskriften »Supplerende krav«, hvilket er mere hensigtsmæssigt. På deres nye placering er de blevet grupperet efter indhold, nummereret og forsynet med overskrifter. Denne omorganisering ændrer ikke indholdet.

| 3. | Terminologisk præcisering, rettelse af grammatiske fejl og aftaler:






  — | Ordene »mousserende vin« er blevet erstattet af »mousserende kvalitetsvin« i overensstemmelse med kategoribetegnelsen for dette produkt. |
| --- | --- | --- |

3.

Terminologisk præcisering, rettelse af grammatiske fejl og aftaler:

—

Ordene »mousserende vin« er blevet erstattet af »mousserende kvalitetsvin« i overensstemmelse med kategoribetegnelsen for dette produkt.

| — | Ordene »denne betegnelse« er blevet erstattet af »denne beskyttede oprindelsesbetegnelse«. |
| --- | --- |

—

Ordene »denne betegnelse« er blevet erstattet af »denne beskyttede oprindelsesbetegnelse«.

| — | Ordene »denne selvstyrende region« er blevet ændret til »den selvstyrende region De Kanariske Øer«. |
| --- | --- |

—

Ordene »denne selvstyrende region« er blevet ændret til »den selvstyrende region De Kanariske Øer«.

| — | Ordene »kvalitetsvin fra De Kanariske Øer« er blevet erstattet af »den beskyttede oprindelsesbetegnelse Islas Canarias« eller »Islas Canarias«, alt efter hvad der er relevant, da dette er den beskyttede betegnelse. |
| --- | --- |

—

Ordene »kvalitetsvin fra De Kanariske Øer« er blevet erstattet af »den beskyttede oprindelsesbetegnelse Islas Canarias« eller »Islas Canarias«, alt efter hvad der er relevant, da dette er den beskyttede betegnelse.

| — | Ordene »disse specifikationer« er blevet erstattet af »denne specifikation« (f.eks. i punkt 3, litra a, nr. 2), og punkt 8, litra b), nr. 3), litra a), i den tidligere produktspecifikation). |
| --- | --- |

—

Ordene »disse specifikationer« er blevet erstattet af »denne specifikation« (f.eks. i punkt 3, litra a, nr. 2), og punkt 8, litra b), nr. 3), litra a), i den tidligere produktspecifikation).

| — | Udtrykket »vil være på« (afsnit 3, litra a), nr. 2) i den tidligere produktspecifikation) er blevet ændret til »vil være/gælde for«, da det henviser til det naturlige alkoholindhold i de fremstillede partier og navnlig de nedenfor anførte [kategorier af] vine. |
| --- | --- |

—

Udtrykket »vil være på« (afsnit 3, litra a), nr. 2) i den tidligere produktspecifikation) er blevet ændret til »vil være/gælde for«, da det henviser til det naturlige alkoholindhold i de fremstillede partier og navnlig de nedenfor anførte [kategorier af] vine.

Disse ændringer berører forskellige punkter i produktspecifikationen og enhedsdokumentet.

Der er tale om en standardændring, da den ikke opfylder nogen af kriterierne i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Forbedring og præcisering af ordlyden.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Islas Canarias

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Hedvin |
| --- | --- |

3.

Hedvin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

| 9. | Perlevin tilsat kulsyre |
| --- | --- |

9.

Perlevin tilsat kulsyre

| 16. | Vin af overmodne druer |
| --- | --- |

16.

Vin af overmodne druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvidvine og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine: gule med grønlige eller ravgule toner. Mellemhøj til høj aromatisk intensitet og frugtagtig aroma. Friske og afbalancerede. Frugtagtig eftersmag.

Rosévine: hele farvespektret af lyserød. Mellemhøj til høj aromatisk intensitet. Frugtagtig karakter og frugtagtig aroma. Mellemfyldige. Friske og afbalancerede. Frugtagtig eftersmag.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

2.   Rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvine: kirsebærrød med violette toner, middel til høj farveintensitet. Mellemhøj til høj aromatisk intensitet. Ren rød frugt. Aromatiske, middelhøje tanninniveauer, lang eftersmag. Den længere lagring giver en længere eftersmag og øger de balsamiske noter og krydderinoter, og farven udvikler sig til terrakotta.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

3.   Hedvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hedvine: klar og lys, gul farve med en olieagtig fremtoning. I næsen har de en intens aroma, der minder om rosiner, krydderier, tørrede ferskner og de specifikke sorter, der er anvendt. I munden er de fløjlsagtige, afbalancerede og intense med en frugtagtig og kraftig eftersmag.

| * | Maksimalt svovldioxidindhold: 200 mg/l ved et sukkerindhold ≥ 5 g/l |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 15 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

15

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

4.   Vin af overmodne druer

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Klar og lys, gul farve med olieagtig fremtoning. I næsen har de en intens aroma, der minder om rosiner, krydderier, tørrede ferskner og de specifikke sorter, der er anvendt. I munden er de fløjlsagtige, afbalancerede og intense med en frugtagtig og kraftig eftersmag.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 15 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 26,6 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

15

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

26,6

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5.   Mousserende kvalitetsvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Lys til gyldengul farve, klar, med små og vedvarende bobler. I næsen er aromaen ren og frugtagtig. I munden er den afbalanceret, frisk og har en frugtagtig eftersmag.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 185 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

185

6.   Perlevin tilsat kulsyre

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vine med tydelige bobler. Hvidvinene er gule i farven, rosévinene er kendetegnet ved en lang række lyserøde nuancer, og rødvinene er rødviolette. I næsen er aromaerne rene. Hvidvinene har aromaer af hvide frugter. Rosévinene og rødvinene har aromaer af røde frugter. I munden er de store, afbalancerede og friske med en frugtagtig eftersmag og en tydelig prikkende fornemmelse af kuldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Forholdet mellem antallet af liter vin pr. 100 kg druer må ikke overstige 74 liter.

Rødvinene fremstilles ved hel eller delvis gæring med skallerne. Røde sorter skal udgøre mindst 85 % af de anvendte druer med eller uden forudgående afstilkning.

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden skal være mindst 800 planter pr. hektar. Der gælder en undtagelse for de traditionelle bedrifter på Lanzarote, hvor en nedre grænse på 400 planter pr. hektar er tilladt. De anvendte vækstformer er tilpasset jordbunds- og klimaforholdene og har til formål at opnå den bedst mulige kvalitet. De traditionelle systemer på De Kanariske Øer anvendes, dvs. gobeletbeskæring, rastras, kordonbeskæring og traditionel espaliering (parral), lav espaliering (parral) og dertil knyttede variationer. Der anvendes også trådnet. Anvendelsen af kunstvanding er reguleret ved bekendtgørelse af 17. maj 1999 om kunstvanding af vindyrkningsarealer til fremstilling af kvalitetsvine i bestemte dyrkningsområder i den selvstyrende region De Kanariske Øer.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Hvert parti vin skal have et naturligt minimumsalkoholindhold på 10 % vol. for hvidvine og rosévine, 11,5 % vol. for rødvine, 15 % vol. for hedvine, 17 % vol. for vin af overmodne druer og 10 % vol. for mousserende kvalitetsvin tilsat kulsyre og perlevin tilsat kulsyre.

5.2.   Maksimale udbytter

| | 15 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

15 000 kg druer pr. hektar

| | 111 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

111 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Produktionsområdet for vine med denne betegnelse omfatter hele De Kanariske Øers område (NUTS-kode ES70).

7.   Primær(e) druesort(er)

| | ALBILLO CRIOLLO |
| --- | --- |

ALBILLO CRIOLLO

| | BASTARDO BLANCO –– BABOSO BLANCO |
| --- | --- |

BASTARDO BLANCO –– BABOSO BLANCO

| | BASTARDO NEGRO — BABOSO NEGRO |
| --- | --- |

BASTARDO NEGRO — BABOSO NEGRO

| | BERMEJUELA — MARMAJUELO |
| --- | --- |

BERMEJUELA — MARMAJUELO

| | BREVAL |
| --- | --- |

BREVAL

| | BURRABLANCA |
| --- | --- |

BURRABLANCA

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CASTELLANA NEGRA |
| --- | --- |

CASTELLANA NEGRA

| | DORADILLA |
| --- | --- |

DORADILLA

| | FORASTERA BLANCA |
| --- | --- |

FORASTERA BLANCA

| | GUAL |
| --- | --- |

GUAL

| | LISTAN BLANCO DE CANARIAS |
| --- | --- |

LISTAN BLANCO DE CANARIAS

| | LISTAN NEGRO — ALMUÑECO |
| --- | --- |

LISTAN NEGRO — ALMUÑECO

| | LISTÁN PRIETO |
| --- | --- |

LISTÁN PRIETO

| | MALVASIA AROMÁTICA |
| --- | --- |

MALVASIA AROMÁTICA

| | MALVASÍA ROSADA |
| --- | --- |

MALVASÍA ROSADA

| | MALVASÍA VOLCÁNICA |
| --- | --- |

MALVASÍA VOLCÁNICA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE ALEJANDRÍA |
| --- | --- |

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

| | MOSCATEL NEGRO |
| --- | --- |

MOSCATEL NEGRO

| | NEGRAMOLL |
| --- | --- |

NEGRAMOLL

| | PEDRO XIMÉNEZ |
| --- | --- |

PEDRO XIMÉNEZ

| | PINOT NOIR |
| --- | --- |

PINOT NOIR

| | RUBY CARBERNET |
| --- | --- |

RUBY CARBERNET

| | SABRO |
| --- | --- |

SABRO

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | TINTILLA |
| --- | --- |

TINTILLA

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | VERDELLO |
| --- | --- |

VERDELLO

| | VIJARIEGO BLANCO — DIEGO |
| --- | --- |

VIJARIEGO BLANCO — DIEGO

| | VIJARIEGO NEGRO |
| --- | --- |

VIJARIEGO NEGRO

8.   Tilknytning til det geografiske område

Øernes vulkanske jordbund giver de forskellige druesorter, der er egnede til vinfremstilling, deres mineralske præg. Derfor har vinene en karakteristisk smag af vulkanske mineraler.

De nævnte dyrkningsmetoder og de faktorer, der begrænser produktionen som beskrevet ovenfor, forbedrer høstens kvalitet. Disse fremgangsmåder og faktorer omfatter fravær af kunstvanding, meget store vingårde i mange områder, vinstokke, der er over 80 år gamle, og et stort antal vinstokke, der dyrkes i stor højde på stejle skråninger.

Dyrkningen af vinstokkene kræver en lang vækstsæson og langsom modning. Dette skyldes de meget stabile temperaturer i det geografiske område. Der er ingen risiko for frost og ringe temperaturudsving mellem vinter og sommer. Nordlige vinde eller passatvinde resulterer i mange forskellige mikroklimaer, hvilket skaber skarpe kontraster, der kan iagttages på knap 100 meters [afstand]. Druernes lange vækstsæson og langsomme modning har en betydelig indvirkning på vinenes kendetegn, sådan som det fremgår af følgende eksempler.

| — | Hvidvinene opnår en god aromatisk intensitet med noter af hvide og tropiske frugter samt blomsternoter og balsamiske noter. De er afbalancerede, friske og har en lang eftersmag. |
| --- | --- |

—

Hvidvinene opnår en god aromatisk intensitet med noter af hvide og tropiske frugter samt blomsternoter og balsamiske noter. De er afbalancerede, friske og har en lang eftersmag.

| — | Rødvinene har en god aromatisk intensitet med noter af sorte frugter såsom brombær og vegetabilske og mineralske noter, der minder om sort peber. De er strukturerede, nuancerede og velafbalancerede. Rosévinene har rene, røde frugtaromaer såsom jordbær og hindbær med noter af blomster og grøntsager af varierende intensitet og den rette balance mellem syrlighed og friskhed. |
| --- | --- |

—

Rødvinene har en god aromatisk intensitet med noter af sorte frugter såsom brombær og vegetabilske og mineralske noter, der minder om sort peber. De er strukturerede, nuancerede og velafbalancerede. Rosévinene har rene, røde frugtaromaer såsom jordbær og hindbær med noter af blomster og grøntsager af varierende intensitet og den rette balance mellem syrlighed og friskhed.

| — | For hedvinenes vedkommende betyder det store antal mikroklimaer, der er dannet af terrænet, jordbunden og påvirkningen af passatvindene, at visse sorter ikke opnår den optimale modningsgrad for fremstilling af naturligt søde vine. Derfor er der traditionelt blevet anvendt vinalkohol til fremstilling af disse typer vine, der har friske aromaer og minder om den anvendte druesort. Disse vine vinder i kompleksitet, når de undergår en aldringsproces. |
| --- | --- |

—

For hedvinenes vedkommende betyder det store antal mikroklimaer, der er dannet af terrænet, jordbunden og påvirkningen af passatvindene, at visse sorter ikke opnår den optimale modningsgrad for fremstilling af naturligt søde vine. Derfor er der traditionelt blevet anvendt vinalkohol til fremstilling af disse typer vine, der har friske aromaer og minder om den anvendte druesort. Disse vine vinder i kompleksitet, når de undergår en aldringsproces.

| — | Den mousserende kvalitetsvin påvirkes af den lange vækstsæson og den langsomme modning af druerne, hvilket giver den en god aromatisk intensitet, livlighed i munden og en frugtagtig eftersmag. |
| --- | --- |

—

Den mousserende kvalitetsvin påvirkes af den lange vækstsæson og den langsomme modning af druerne, hvilket giver den en god aromatisk intensitet, livlighed i munden og en frugtagtig eftersmag.

| — | Kendetegnene ved perlevin tilsat kulsyre skyldes vinstokkens vækstsæson i produktionsområdet, hvilket gør det muligt at fremstille vine med perlevinens karakteristiske kendetegn. Den konstante temperatur i området og det store antal solskinstimer giver mulighed for en lang vækstsæson og en langsom modning af druerne. Dette giver bløde og intense frugtagtige vine med en livlig fornemmelse i munden. |
| --- | --- |

—

Kendetegnene ved perlevin tilsat kulsyre skyldes vinstokkens vækstsæson i produktionsområdet, hvilket gør det muligt at fremstille vine med perlevinens karakteristiske kendetegn. Den konstante temperatur i området og det store antal solskinstimer giver mulighed for en lang vækstsæson og en langsom modning af druerne. Dette giver bløde og intense frugtagtige vine med en livlig fornemmelse i munden.

| — | For vin af overmodne druer er det vigtigt at forstå, at vinstokkenes vækstform giver mulighed for eksponering for sollys og sikrer en ensartet temperatur over hele planten, hvilket skaber en perfekt ligevægt. I munden giver disse vine en ekstraordinær balance mellem sødme og syrlighed. |
| --- | --- |

—

For vin af overmodne druer er det vigtigt at forstå, at vinstokkenes vækstform giver mulighed for eksponering for sollys og sikrer en ensartet temperatur over hele planten, hvilket skaber en perfekt ligevægt. I munden giver disse vine en ekstraordinær balance mellem sødme og syrlighed.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Produktets særlige kendetegn og behovet for at værne om den beskyttede oprindelsesbetegnelses omdømme betyder, at vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Islas Canarias« udelukkende må aftappes på vingårde, der er registreret i det tilsvarende register over vingårde. Manglende overholdelse vil medføre, at retten til at anvende betegnelsen fortabes.

Fremstillingen af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse ophører ikke med omdannelsen af most til vin ved alkoholgæring og andre supplerende processer. Tværtimod bør aftapning betragtes som det sidste trin i fremstillingen af disse vine, da det involverer andre ønologiske fremgangsmåder. Disse omfatter filtrering, stabilisering og andre former for korrigerende foranstaltninger, der kan påvirke vinenes særlige kendetegn. Selv om sådanne operationer kan finde sted uden for det beskyttede område, er det langt mere sandsynligt, at de optimale betingelser vil blive opnået, hvis de udføres af vingårde i området, som er under direkte kontrol af kontrolorganerne. Kontroller, der foretages uden for produktionsområdet, giver færre garantier for vinens kvalitet og ægthed end kontroller, der foretages inden for området. Aftapning i produktionsområdet er en vigtig faktor for beskyttelsen af betegnelsen, når det præemballerede produkt markedsføres til den endelige forbruger. Det betyder, at der ikke kan ske en efterfølgende behandling af produktet, som kan påvirke dets kvalitet og specificitet.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Ordene »Denominación de Origen Protegida Islas Canarias« skal stå tydeligt på etiketterne med det logo, der er registreret af forvaltningsmyndigheden. |
| --- | --- |

—

Ordene »Denominación de Origen Protegida Islas Canarias« skal stå tydeligt på etiketterne med det logo, der er registreret af forvaltningsmyndigheden.

| — | Emballagen skal være forsynet med nummererede kontroletiketter eller segl udstedt af forvaltningsmyndigheden. Anbringelsen af disse skal finde sted på vingården, så de er synlige og ikke kan genbruges. |
| --- | --- |

—

Emballagen skal være forsynet med nummererede kontroletiketter eller segl udstedt af forvaltningsmyndigheden. Anbringelsen af disse skal finde sted på vingården, så de er synlige og ikke kan genbruges.

| — | Forskellige mindre geografiske enheder (øer og kommuner) kan anføres på etiketten, når vinen udelukkende er fremstillet af druer fra dette område, og når produktionen, lagringen, hvor det er relevant, og aftapningen også finder sted inden for dette område. Forvaltningsmyndigheden har beføjelse til at udstede særlige sekundære identifikationsmærker. Henvisninger til den mindre geografiske enhed skal ske med bogstaver, der ikke større end dem, der anvendes i forbindelse med den beskyttede betegnelse »Islas Canarias«. |
| --- | --- |

—

Forskellige mindre geografiske enheder (øer og kommuner) kan anføres på etiketten, når vinen udelukkende er fremstillet af druer fra dette område, og når produktionen, lagringen, hvor det er relevant, og aftapningen også finder sted inden for dette område. Forvaltningsmyndigheden har beføjelse til at udstede særlige sekundære identifikationsmærker. Henvisninger til den mindre geografiske enhed skal ske med bogstaver, der ikke større end dem, der anvendes i forbindelse med den beskyttede betegnelse »Islas Canarias«.

Link til produktspecifikationen

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/46

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

(2022/C 88/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Rioja«

PDO-ES-A0117-AM09

Meddelelsesdato: 25. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Forbud mod blandede beplantninger

Beskrivelse:

Plantager, hvor der dyrkes forskellige druesorter, som har deres oprindelse, før bekendtgørelsen af 2. juni 1976 trådte i kraft — hvor det i praksis ikke er muligt at høste de forskellige sorter helt for sig — er blevet forbudt.

Afsnit 3, litra a), nr. 1, i produktspecifikationen og afsnit 5, litra a), i enhedsdokumentet ændres.

Dette er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Disse blandede plantager — hvor sorter ikke kan høstes for sig — har været forbudt i forbindelse med fremstilling af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Rioja« siden 1976. Denne ændring betyder, at forbuddet er inkluderet i den relevante standard, dvs. produktspecifikationen.

2.   Arealklassificerings- og -rapporteringsændringer af vinmarker

Beskrivelse:

Det er præciseret, at kontrolorganet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Rioja« er ansvarlig for at klassificere jord i produktionsområdet, der er egnet til beplantning af vinmarker, og for at rapportere ændringer som følge af nye eller genplantede vinmarker og ændrede forhold, der kan påvirke overholdelsen af produktspecifikationen.

Denne ændring vedrører stk. 4 i produktspecifikationen og berører ikke enhedsdokumentet.

Dette er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Kontrolorganet skal som forvaltnings- og overvågningsorgan for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Rioja« kontrollere kvaliteten af jord, hvor der skal plantes vinmarker, hvis druer kan anvendes til fremstilling af den beskyttede vin. Den skal også kontrollere, at alle de ændringer, der foretages på disse vinmarker, overholder specifikationen.

3.   Definition af nye mindre geografiske enheder kaldet »enkeltmarker«

Beskrivelse:

En række nye mindre geografiske enheder er anerkendt, navngivet og defineret i produktspecifikationen.

Denne ændring vedrører afsnit 4 i produktspecifikationen og afsnit 6 i enhedsdokumentet.

Dette er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

I henhold til EU-lovgivningen (artikel 55, stk. 2, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33) skal mindre geografiske enheder være nøje definerede i produktspecifikationen og enhedsdokumentet.

4.   Krav til aldringsfaciliteter

Beskrivelse:

Produktspecifikationen er suppleret med de krav, der gælder for faciliteter, hvor vinene skal lagres, dvs. vibrationer skal undgås, faciliteterne skal være godt ventilerede, og der gælder visse temperatur- og luftfugtighedsgrænser. Tilsvarende er der fastsat krav til minimumslagre, mindste antal tønder og tønders kapacitet.

Denne ændring vedrører afsnit 8, litra b), nr. 10 og 11, i produktspecifikationen og berører ikke enhedsdokumentet.

Dette er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

Begrundelse:

Der er fastsat krav til disse aldringsfaciliteter af overvågnings- og kvalitetshensyn.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Rioja

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vine |
| --- | --- |

1.

Vine

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvid- og rosévin (tør og halvtør)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine: strågul farve med nuancer af lime, ren og skinnende. Aroma af grønne frugter, blomster og grøntsager, der er typiske for sorten. Moderat syreindhold med en frisk fornemmelse.

Rosévine: jordbærfarvet med et skær af hindbær (laks for Crianza-vin), lys og ren. Aroma af røde frugter og blomstertoner. Balance mellem syreindhold og frugt i munden med en frisk fornemmelse.

I begge tilfælde blandes aromaerne i modningsprocessen med andre af egetræ (vanilje, ristet og røget), og syreindholdet integreres med de ristede toner.

| * | Alkoholindholdet varierer alt efter underområdet og lagringen. |
| --- | --- |

*

| * | Større flygtighed i vin over et år. |
| --- | --- |

*

| * | Højst SO2 180 mg/l, hvis sukker < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | For så vidt angår eventuelle grænser, der ikke er omfattet, finder den gældende lovgivning anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,3 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 240 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,5

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,3

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

240

2.   Hvidvin og rosévin (halvsød og sød)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine: strågul farve med nuancer af lime, ren og skinnende. Aroma af grønne frugter, blomster og grøntsager, der er typiske for sorten. Moderat syreindhold, en frisk og sød fornemmelse i munden afhængigt af typen.

Rosévine: jordbærfarvet med et skær af hindbær (laks for Crianza-vin), lys og ren. Aroma af røde frugter og blomstertoner. En balance mellem syreindhold/frugt, en frisk og sød fornemmelse i munden afhængigt af typen.

I begge tilfælde blandes aromaerne i modningsprocessen med andre af egetræ (vanilje, ristet og røget), og syreindholdet integreres med de ristede toner.

| * | Alkoholindholdet varierer alt efter underområdet og lagringen. |
| --- | --- |

*

| * | Større flygtighed i vin over et år. |
| --- | --- |

*

| * | Højst SO2 180 mg/l, hvis sukker < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | For så vidt angår eventuelle grænser, der ikke er omfattet, finder den gældende lovgivning anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 25 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | 240 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,5

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

25

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

240

3.   Rødvin (tør og halvtør)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Ung vin har en lilla farve med violette toner. »Crianza«-vin er rødbrun og kirsebærrød. »Reserva«-vin er kirsebærrød med antydninger af rubinrød. »Gran Reserva«-vin er rubinrød med rødbrune toner. Næse: intens frugtsmag, sorts- og blomstertoner, med aroma af ristet egetræ for »Crianza«-vin. »Reserva«- og »Gran Reserva«-vin er mere komplekse med en krydret aroma. Smag: aromatisk med balanceret indhold af syre/alkohol/tanniner. Aldring giver øget blødhed og forlænger eftersmagen.

| * | Grænseværdierne for alkoholindhold varierer, alt efter området og lagringen. |
| --- | --- |

*

| * | Flygtigt syreindhold: tør vin på over et år, højst 1 g/l op til 10 % vol. og 0,06 g/l for hver alkoholgrad over 10 % vol. |
| --- | --- |

*

| * | SO2: højst 140 mg/l, hvis sukker < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | For så vidt angår eventuelle grænser, der ikke er omfattet, finder den gældende lovgivning anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,3 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | 180 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,3

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

180

4.   Mousserende kvalitetsvin (hvidvin eller rosé)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin med kontinuerlig udledning af kuldioxid, som har en visuel form, som består af »fine bobler«, når den serveres.

Mousserende kvalitetsvin er ligesom basisvinen efter den første gæring klar og uden partikler i suspension, og der er forskellige nuancer af gul og rosa farve.

Aromaen har positive egenskaber med hensyn til friskhed og frugt med den kompleksitet, der følger af at have hvilet på bundfaldet under den anden gæring. Dette ses tydeligst i »Reserva«- og »Gran Añada«-vin. Den skal være fri for fejl, navnlig fejl som følge af oxidation eller reduktion.

| * | For så vidt angår eventuelle grænser, der ikke er omfattet, finder den gældende lovgivning anvendelse. |
| --- | --- |

*

| * | Totalt maksimumsalkoholindhol,d: 13 %. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 10,83 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 140 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

5,5 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

10,83

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

140

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningspraksis

Vinmarker anses for at begynde at producere i deres fjerde vækstcyklus (eller før, hvis de godkendes).

Blandede beplantninger, hvor det ikke er muligt at høste sorter helt for sig, er forbudt, undtagen i særlige tilfælde.

Tæthed: min. 2 850 — maks. 10 000 vinstokke/ha.

Beskærings-/træningssystemer: gobeletbeskæring og varianter deraf, dobbeltsidig, guyotbeskæring, enkel eller ensidig beskæring, quarantebeskæring (kun Chardonnay, Sauvignon Blanc, Verdejo, Maturana Blanca, Tempranillo Blanco og Turruntés).

Maksimal last: 12 knopper/vinstok 16 for de nævnte hvide sorter og 14 for Garnacha. Mulige undtagelser.

Kunstvanding: tilladt mellem den 15. august og høsten og kun ved brug af lokale systemer og på betingelse af, a,t der indsendes en skriftlig anmeldelse 24 timer i forvejen; sprinklervanding er tilladt, hvis der gives tilladelse; andre metoder er forbudt.

For kvalitetsvin skal druerne høstes manuelt (mekanisk høst er forbudt).

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Andelen af sorter afhængigt af vintype:

RØD: mindst 95 % røde sorter, hvis druerne afstilkes, og 85 %, hvis de er i hele klaser.

HVID: 100 % hvide druer.

ROSÉ: mindst 25 % røde druer.

MOUSSERENDE KVALITETSVIN (HVIDVIN OG ROSÉ): med hvide og/eller røde druer. Rosévine skal indeholde mindst 25 % røde druer.

Den valgfri blanding af druer skal ske efter levering.

Druernes karakteristika: sunde og med et naturligt minimumsalkoholindhold på 11 % vol. for rødvin, 10,5 % vol. for hvidvin og 9,5 % vol. for mousserende kvalitetsvin.

Maksimalt forarbejdningsudbytte:

| — | 70 liter pr. 100 kg høst for vin. Dette kan variere inden for visse grænser i særlige tilfælde. |
| --- | --- |

—

70 liter pr. 100 kg høst for vin. Dette kan variere inden for visse grænser i særlige tilfælde.

| — | 62 liter pr. 100 kg høst for mousserende kvalitetsvin. Dette kan variere inden for visse grænser i særlige tilfælde. |
| --- | --- |

—

62 liter pr. 100 kg høst for mousserende kvalitetsvin. Dette kan variere inden for visse grænser i særlige tilfælde.

| — | 65 liter pr. 100 kg høst for vin med betegnelsen »viñedo singular« (enkeltmarksvin). Ingen ændring tilladt. |
| --- | --- |

—

65 liter pr. 100 kg høst for vin med betegnelsen »viñedo singular« (enkeltmarksvin). Ingen ændring tilladt.

Relevante restriktioner for vinfremstillingen

Forbud:

| — | Anvendelse af dele af most eller vin fremstillet ved utilstrækkeligt tryk i beskyttet vin. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af dele af most eller vin fremstillet ved utilstrækkeligt tryk i beskyttet vin.

| — | Anvendelse af kontinuerlige skruepresser eller knusemaskiner med centrifugalvirkning, forvarmning af druer eller opvarmning af most, når druebrændevinen er til stede for at fremtvinge ekstraktion af farvestoffer. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af kontinuerlige skruepresser eller knusemaskiner med centrifugalvirkning, forvarmning af druer eller opvarmning af most, når druebrændevinen er til stede for at fremtvinge ekstraktion af farvestoffer.

| — | Anvendelse af stykker af egetræ i produktion, lagring og opbevaring. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af stykker af egetræ i produktion, lagring og opbevaring.

| — | Blanding af forskellige vintyper med henblik på at opnå vin, der adskiller sig fra den blandede vin. |
| --- | --- |

—

Blanding af forskellige vintyper med henblik på at opnå vin, der adskiller sig fra den blandede vin.

Særlige betingelser for vinproduktion:

| — | Fadfermentering: kun for hvidvin og rosévin, som skal være på fad i mindst en måned. |
| --- | --- |

—

Fadfermentering: kun for hvidvin og rosévin, som skal være på fad i mindst en måned.

| — | Kulstofudblødning: den maksimale procentdel af hvide druer, der er tilladt ved fremstilling af rødvin, er 5 %, hvis druerne er afstilket, og 15 % hvis de er i hele klaser. |
| --- | --- |

—

Kulstofudblødning: den maksimale procentdel af hvide druer, der er tilladt ved fremstilling af rødvin, er 5 %, hvis druerne er afstilket, og 15 % hvis de er i hele klaser.

| — | Mousserende kvalitetsvin: den traditionelle metode. Mindst 15 på hinanden følgende måneder mellem tirage og degorgering i samme flaske. Hele produktionsprocessen, herunder mærkning, på samme vinbrug. Ved sekundær gæring må det faktiske alkoholindhold ikke overstige 1,5 % vol. Ekspeditionslikøren må ikke forhøje det faktiske alkoholindhold mere end 0,5 % vol. Efter degorgering må vinen overføres uden filtrering til glasflasker med en kapacitet på mindre end 0,75 liter eller 3 liter eller derover. Forsuring og affarvning er forbudt. |
| --- | --- |

—

Mousserende kvalitetsvin: den traditionelle metode. Mindst 15 på hinanden følgende måneder mellem tirage og degorgering i samme flaske. Hele produktionsprocessen, herunder mærkning, på samme vinbrug. Ved sekundær gæring må det faktiske alkoholindhold ikke overstige 1,5 % vol. Ekspeditionslikøren må ikke forhøje det faktiske alkoholindhold mere end 0,5 % vol. Efter degorgering må vinen overføres uden filtrering til glasflasker med en kapacitet på mindre end 0,75 liter eller 3 liter eller derover. Forsuring og affarvning er forbudt.

5.2.   Maksimumsudbytter

| 1. | Røde druesorter |
| --- | --- |

1.

Røde druesorter

6 500 kg druer pr. hektar

| 2. | Røde druesorter |
| --- | --- |

2.

Røde druesorter

45,5 hektoliter pr. hektar

| 3. | Hvide druesorter |
| --- | --- |

3.

Hvide druesorter

9 000 kg druer pr. hektar

| 4. | Hvide druesorter |
| --- | --- |

4.

Hvide druesorter

63 1⁄2 hektoliter pr. hektar

| 5. | Røde druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin (enkeltmarksvin) |
| --- | --- |

5.

Røde druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin (enkeltmarksvin)

5 000 kg druer pr. hektar

| 6. | Røde druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin |
| --- | --- |

6.

Røde druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin

32,5 hektoliter pr. hektar

| 7. | Hvide druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin |
| --- | --- |

7.

Hvide druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin

6 922 kg druer pr. hektar

| 8. | Hvide druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin |
| --- | --- |

8.

Hvide druer bestemt til fremstilling af »viñedo singular«-vin

44,99 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

RIOJA ALTA

Den selvstyrende region Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Provinsen Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklave)

RIOJA ORIENTAL

Den selvstyrende region Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (det nordlige område)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Den selvstyrende region Navarre

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Provinsen Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinbrug i kommunen Lodose på Ebros højre bred, som fremgik af kontrolorganets register over vinbrug pr. 29. april 1991, vil fortsat være registreret, så længe de findes.

Eventuelle ændringer i grænserne for en kommune, som indgår i produktionsområdet, vil ikke medføre, at registrerede vinbrug fjernes fra registret over vinbrug.

Produktionsområdet omfatter mindre geografiske enheder, der hedder »viñedos singulares«’(enkeltmarker). De er mindre end en kommune og kan bestå af én enkelt matrikel eller flere forskellige matrikler. Vinstokkene skal være mindst 35 år gamle.

De anerkendte enkeltmarker er afgrænsede i bilaget til bekendtgørelse APA/816/2019 af 28. juni 2019 (Spaniens statstidende 181 af 30. juli 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf), bilaget til bekendtgørelse APA/780/2020 af 3. august 2020 (Spaniens statstidende 214 af 8. august 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf), bilaget til bekendtgørelse APA/468/2021 af 5. maj 2021 (Spaniens statstidende 115 af 14. maj 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf) og berigtigelse til bekendtgørelse APA/468/2021 af 5. maj 2021 (Spaniens statstidende 137 af 9. juni 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf).

7.   Primære druesorter

ALARIJE - MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR - TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO - VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Vin

Vin, der er fremstillet af druer fra Rioja Alta, er kendetegnet ved den særlige påvirkning af klimaet ved Atlanterhavet, som giver dem moderat alkoholindhold, fylde og højt syreindhold. Disse kvaliteter gør vinen egnet til lagring på fad. Området har færre timers dagslys i løbet af vækstcyklussen end området længere mod syd, der er omfattet af betegnelsen. Det har også mere nedbør, hvilket har direkte indflydelse på vinens syreindhold. Disse faktorer øger sammen med den beskyttelse, som Sierra de Cantabria yder, kendetegnene ved de ovenfor beskrevne vine, enten i sig selv eller blandet med vin fra andre områder. For Rioja Alavesa-områdets vedkommende betyder konvergensen mellem klimaet i Atlanterhavet og Middelhavsområdet, at vinen har et lidt højere alkoholindhold end den tidligere nævnte vin. Den har også et lidt lavere syreindhold og er mere alsidig, da den kan nydes ung, men også er egnet til lagring. Dette område er endnu bedre beskyttet af Sierra de Cantabria mod nord. Timerne med dagslys svarer til dagtimerne i Rioja Alta, men der er lidt mindre nedbør. Alsidigheden er ideel til brug ved fremstilling af blandet vin. Endelig er der for det sydligste område, Rioja Oriental, mindre nedbør og et særligt middelhavsklima, der generelt er kendetegnet ved mere sol. Vinen har et højere alkoholindhold og er ekstraktrig og ideel til blanding med henblik på fremstilling af vin til lagring. Den kan også nydes ung.

Af jordbundsanalyser fremgår tre hovedtyper. For det første findes der de ler- og kalkholdige jorder i den nordligste del af området, der er dækket af betegnelsen. De er den primære ressource til vindyrkning i både Rioja Alavesa og Rioja Alta. I sidstnævnte område og i Rioja Oriental er der da også tale om alluvialjord og jernholdig lerjord, som giver vin med mindre fylde end tidligere nævnt.

Økonomisk set tegner vin sig for 20 % af regionens BNP. Sammen med det forhold, at der har været dyrket vin i regionen i umindelige tider, betyder det, at regionen er afhængig af vindyrkningens bæredygtighed, og at de beskrevne naturforhold udnyttes fuldt ud. Der er især tale om specialiteten med at lagre vin, som har resulteret i en af de højeste koncentrationer af egetræsfade i verden.

8.2.   Mousserende kvalitetsvin

Selv om betegnelsen primært er forbundet med produktion af ikkemousserende vin, har visse vinbrug ikke desto mindre fremstillet mousserende kvalitetsvin ved hjælp af den traditionelle metode siden midten af det 19. århundrede, hvilket afstedkommer både knowhow og erfaring.

Friskhed og syreindhold er to centrale elementer i fremstillingen af mousserende kvalitetsvin. Det område, der er omfattet af betegnelsen, ligger inden for et område med køligere temperaturer på Winkler-skalaen. Dette bidrager til korte vækstcyklusser, hvilket fører til en korrekt fenolisk modenhed uden et højt alkoholindhold: træk, der giver det ideelle udgangspunkt for fremstillingen af denne vin.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Aftapning i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vin, der markedsføres under den kvalificerede oprindelsesbetegnelse »Rioja«, skal aftappes på registrerede vingårde, der er godkendt af kontrolorganet. Ellers må de ikke anvende betegnelsen.

Dette krav er indført som reaktion på, at der er større risiko for at forringe kvaliteten af slutproduktet, hvis det transporteres og aftappes uden for produktionsområdet, end hvis disse aktiviteter foregår inden for området. Formålet med kravet er at beskytte Rioja-vinens fine omdømme ved at styrke kontrollen med vinens særlige kendetegn og kvalitet. Det beskytter den kvalificerede oprindelsesbetegnelse, som alle de berørte producenter har glæde af. Afgørelsen blev bekræftet ved en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol den 16. maj 2000.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Ordet »RIOJA« skal fremstå tydeligt på mærkningen. Følgende udtryk skal optræde lige under ordet »RIOJA«: ordlyden »Denominación de Origen Calificada« (kvalificeret oprindelsesbetegnelse); kontrolorganets segl; mærkenavn; navnet eller firmanavnet på en registreret vinproducent eller et handelsnavn.

Udtrykkende »fad« eller »træ« må ikke anvendes i forbindelse med markedsføring, reklame eller mærkning af vin, før lagringsprocessen er afsluttet.

Navnet på et område eller en kommune må anvendes, hvis druerne er derfra, og vinen er fremstillet, lagret (hvis relevant) og tappet der. 15 % (maks.) af de druer, der bruges til at fremstille vinen, kan komme fra registrerede vinmarker beliggende i kommuner, der grænser op til det område eller den kommune, hvor producenten er etableret. Der skal fremlægges bevis for, at denne procentdel af druer vil være tilgængelig på et eksklusivt grundlag i mindst 10 på hinanden følgende år.

For så vidt angår mousserende kvalitetsvine, skal udtrykket »Método Tradicional« [traditionel metode] fremgå umiddelbart under det udtryk, der henviser til sukkerindholdet, med en skriftstørrelse, der ikke er større end den, der anvendes for betegnelsen »Rioja«.

På etiketten med de obligatoriske oplysninger må skriftstørrelsen på udtrykket »Método Tradicional« ikke være mindre end 0,3 cm.

Udtrykket »viñedo singular« [enkeltmarksvin] skal fremgå umiddelbart under den betegnelse, der er registreret som varemærke, med en skriftstørrelse, en tykkelse og en farve, der højst er på niveau med den, der anvendes for betegnelsen »Rioja«.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Uden at det berører ovenstående, skal mindstekravene vedrørende mærkning, som er fastsat i henhold til artikel 17, litra h), nr. 4, i lov nr. 6/2015 af 12. maj 2015 om beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser på niveauet over Spaniens selvstyrende regioner, overholdes.

Link til produktspecifikationen

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/58

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Crémant de Bordeaux«

PDO-FR-A0488-AM06

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Kommunerne i det geografiske område er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kodeks.

Denne ændring berører punkt 6 i enhedsdokumentet.

2.   Druesorter

Druesorterne muscadelle B, sauvignon B, sauvignon gris G og sémillon B er blevet tilføjet vedrørende fremstillingen af mousserende rosévine.

Disse druesorter var allerede angivet blandt druesorterne til fremstilling af mousserende hvidvine.

Denne tilføjelse er ledsaget af en begrænsning af de hvide druesorter i cuvéen til de mousserende rosévine.

Tilføjelsen af disse druesorter gør det muligt at tilføre vinene en vis friskhed og samtidig bevare de mousserende rosévines organoleptiske egenskaber.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Landbrugsmiljøbestemmelser

Følgende landbrugsmiljøbestemmelser er føjet til produktspecifikationen:

Døde vinstokke skal fjernes fra parcellerne. Opbevaring af døde vinstokke på parcellerne er ikke tilladt.

Kemisk ukrudtsbekæmpelse på hele vindyrkningsarealet er forbudt.

Hver producent beregner og registrerer sit indeks for behandlingshyppighed (IFT).

Disse ændringer sker for i højere grad at tage hensyn til samfundets krav om nedbringelse af brugen af plantebeskyttelsesmidler og til miljøet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

4.   Transport af høsten

Betingelserne for transport af høsten er blevet præciseret ved hjælp af følgende tilføjelse:

Beholderne må højst have et areal på 1,20 x 1,00 meter og en højde på 0,80 meter og må højst være fyldt op til 0,60 meter. Der må højst gå 24 timer mellem høsten af druerne og presningen.

Denne ændring gør det muligt at undgå, at druerne mases under transporten, og dermed forbedre kvaliteten af dem.

Denne ændring berører punkt 5.1 i enhedsdokumentet.

5.   Presning

Det præciseres, at druerne hældes i pressen uden at blive knust eller afstilket.

Af hensyn til kontrollerbarheden præciseres hermed, at druerne er hele.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Ensartethed

Det er blevet tilføjet, at vinfremstilleren godtgør anvendelsen af et middel til at homogenisere blandingen af ekspeditionslikør og vin med, ved at flaskerne med det tilsatte sukker vendes og drejes under degorgeringsprocessen.

Dette gør det muligt at sikre, at flaskerne bliver ensartede, navnlig de halvtørre vine.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Oplagringssted

Det er blevet præciseret med hensyn til oplagringen, at den erhvervsdrivende med alle midler godtgør at råde over et oplagringssted, hvor den maksimale temperatur ikke overstiger 14 °C under udviklingen af den mousserende karakter og 20 °C indtil degorgeringen.

Denne ændring har til formål at optimere fremkaldelsen af den mousserende karakter og samtidig garantere et stabilt miljø.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Dato for cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, punkt IX, stk. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Overgangsbestemmelse

Overgangsbestemmelser, der ikke længere er gældende, er slettet fra produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10.   Påberåbelseserklæring om degorgering

Påberåbelseserklæringen erstattes af en påberåbelseserklæring om degorgering.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Justering af de vigtigste punkter, der skal kontrolleres

De vigtigste punkter, der skal kontrolleres for så vidt angår påberåbelseserklæringen om degorgering og vinene efter degorgeringen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Crémant de Bordeaux

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Mousserende kvalitetshvidvine eller -rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold udtrykt på ≥9 % vol.

Efter udviklingen af de mousserende egenskaber har vinen:

| — | et totalt alkoholindhold på ≥11 % vol. |
| --- | --- |

—

et totalt alkoholindhold på ≥11 % vol.

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤18 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤18 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤150 mg/l |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤150 mg/l

| — | i tilfælde af berigelse af druemosten et totalt alkoholindhold ≤13 % vol. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af berigelse af druemosten et totalt alkoholindhold ≤13 % vol.

Vinene er klare i farven, har et holdbart skum og en langvarig frugtagtig smag.

Hvidvinene, der er kendetegnet ved fine bobler og et perlende udseende, er friske og nervøse vine, navnlig når de er fremstillet af druesorterne sauvignon B og sémillon B. Ved lagring på vinbærme fremkommer der mere modne aromatiske noter, som ofte ledsages af smøragtige noter eller noter af ristet brød.

Rosévinene, der primært fremstilles af druesorterne merlot N og cabernet franc N, har frugtagtige smagsnoter. Disse vine skal drikkes unge.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — Afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,85 meter.

Beplantningstætheden kan nedsættes til 3 300 vinstokke pr. ha. I så fald må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3,00 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,85 meter.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Det er udelukkende tilladt at anvende kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene).

Hvad angår druesorterne merlot N, muscadelle B og sémillon B må der ved beskæringen højst være 50 000 skud pr. ha og 20 pr. vinstok.

Hvad angår andre druesorter må der ved beskæringen højst være 60 000 skud pr. ha og 22 pr. vinstok.

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).

3.   Transport af høsten

Dyrkningspraksis

Druerne skal transporteres i beholdere, der ikke er vandtætte. Beholderne må højst have et areal på 1,20 x 1,00 meter og en højde på 0,80 meter og må højst være fyldt op til 0,60 meter. Der må højst gå 24 timer mellem høsten af druerne og presningen.

4.   Modtagelse og presning

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Druerne til fremstilling af hvidvin hældes hele i pressen.

Anvendelse af alle former for afdrypnings- og persningssystemer med en fødesnegl er forbudt.

Anvendelse af alle former for presningssystemer med en fødesnegl eller presser med kæder er forbudt.

Der skal anvendes en vejeanordning, som skal være tilpasset den type beholdere, der anvendes til vinhøsten.

Ved påfyldning og transport af druerne til pressen skal det undgås, at druerne beskadiges. Navnlig skal alle systemer eller anordninger til at forhindre blokering, som ændrer druens beskaffenhed, ændres eller fjernes.

Pressen fyldes på én gang med en mængde svarende til dens kapacitet. Kun undtagelsesvis påfyldes den med en mindre mængde.

Det er obligatorisk at fraktionere druemosten.

Den most, der presses ud af druerne af deres egen vægt under transport af høsten, skilles fra. Denne most indgår ikke i beregningen af mængden efter sidste presning. Den sendes til destillation inden den 31. juli i det indeværende produktionsår.

Pressen skal vaskes dagligt.

Beholderne til de høstede druer skal vaskes dagligt.

Gulvet i modtagelses- og presserummet skal været let at rengøre.

5.   Berigelse

Særlig ønologisk fremgangsmåde

I grundvine, der er blevet beriget, er indholdet af gæringsdygtigt sukker ≤5 g/l.

Efter udviklingen af de mousserende egenskaber har vinene i tilfælde af berigelse af mosten højst et totalt alkoholindhold på 13 % vol.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | 78 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

78 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. februar 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

7.   Primære druesorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N — Malbec |
| --- | --- |

Cot N — Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Sauvignon B — Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B — Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G — Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G — Fié gris

| | Sémillon B |
| --- | --- |

Sémillon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område har relativt ensartede klimatiske forhold, der er gunstige for vindyrkning, idet det ligger tæt på store vandområder (Atlanterhavet, Gironde-mundingen, Garonne- og Dordogne-dalene), som spiller en vigtig temperaturregulerende rolle. Kystklimaets modererende indflydelse på forårsfrosten bliver imidlertid mindre, efterhånden som man bevæger sig væk fra havet og de store dale og nærmer sig de store skovområder i Landes, Saintonge og Double Périgourdine. Disse særlige forhold forklarer den ringe udbredelse af vingårde i den nordlige og den syd-sydvestlige del af det geografiske område. Det geografiske område dækker 497 af de 538 kommuner i departementet Gironde med undtagelse af den sydvestlige del af departementet, hvor der ikke dyrkes vin, men i stedet fokuseres på skovbrug.

Druesorterne i Bordeaux, der dyrkes i et kystklima, har siden det 17. og 18. århundrede skullet støttes ved opbinding på stolper, og espaliering er blevet almindeligt udbredt for at sikre en god fordeling af høsten og et tilstrækkeligt bladareal til at sikre en korrekt klorofylsyntese for at opnå en optimal modenhed.

Høsten, der foregår ved en optimal modenhed, sikrer en fremragende balance mellem sukker og syre, der er nødvendig både for friskheden og for en god udvikling af de mousserende egenskaber.

De forskellige jordbundstyper og de forskellige eksponeringer har ført til udvælgelse og tilpasning af forskellige druesorter afhængigt af miljøegenskaberne, hvilket forklarer den historiske udvikling i retning af blandingsvine. Der kan identificeres fire særskilte typer:

| — | ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt |
| --- | --- |

—

ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt

| — | kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B |
| --- | --- |

—

kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B

| — | »sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af grundvine på grundlag af hvide druesorter |
| --- | --- |

—

»sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af grundvine på grundlag af hvide druesorter

| — | grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N.

På baggrund af den erfaring, der er indhøstet med særskilt vinfremstilling af druesorterne, styrer vinfremstillerne deres blandinger, hvis sammensætning kan tilskrives et perfekt kendskab til druesorterne og årgangen for at sikre en vis ensartethed i balancen mellem syre og frugtnoter i vinene.

Beskyttelsen af druen mod ødelæggelse under høsten og under transporten samt de strenge krav til presningen, der findes i produktspecifikationen, sikrer mostens klarhed. Det er nødvendigt for kvaliteten af udviklingen af de mousserende egenskaber, at anvendelsen af sulfit begrænses. Lagringen på vinbærme tilføjer kompleksitet til vinene, idet der udvikles tertiære aromaer.

I kraft af havnen i Bordeaux og byens tætte historiske bånd med andre lande, der meget tidligt gav anledning til en struktureret og omfattende handel, har Bordeaux’ vinsektor altid været åben mod resten af verden og har nydt godt af eller udbredt tekniske innovationer, hvilket har fremmet bedrifternes dynamik, således at de har kunnet bibeholde, udvikle og eksportere deres knowhow, men altid med respekt for århundredgamle traditioner.

Lige fra der blev etableret privilegerede forbindelser med England i det 12. århundrede, og indtil erobringen af de asiatiske markeder, der nu er åbne for vinavlsprodukter, har vinavlerne været i stand til at tilpasse sig udviklingen på markederne, samtidig med at de har respekteret miljøet der, hvor planterne dyrkes. Der findes således et stort udbud af forskellige produkter, og »Crémant de Bordeaux«, der produceres i stadig større mængder, vidner om denne dynamik.

Selv om »Crémant de Bordeaux« kun udgør en del af vinproduktionen i Bordeaux, viser den de traditionelle vinsorters store potentiale og Bordeaux-vinavleres historiske kapacitet til at tilegne sig vinfremstillings- og innovationsteknikker. Både hvid og rosé »Crémant de Bordeaux« kombinerer druesorterne i Bordeaux med de traditionelle metoder til fremstilling af mousserende vine.

»Crémant de Bordeaux« er klar i farven, har et holdbart skum og en langvarig frugtagtig smag.

Hvidvinene, der er kendetegnet ved fine bobler og et perlende udseende, er friske og nervøse vine, navnlig når de fremstilles af sorterne sauvignon B og sémillon B.

Under lagringen på vinbærme udvikles der mere modne aromatiske noter, som ofte ledsages af smøragtige noter eller noter af ristet brød.

Rosévinene, der primært fremstilles af druesorterne merlot N og cabernet franc N, har frugtagtige smagsnoter. Disse vine skal drikkes unge.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er indgraveret i proppen på den del, der går ned i flaskehalsen.

På etiketten på vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux« eller »Grand Vin de Bordeaux« præciseres. De skrifttegn, der anvendes til angivelsen af den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som udgør den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Emballering

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Alle etaper i produktionen fra høsten af druerne til degorgering foregår i det geografiske område.

Vinene fremstilles udelukkende ved eftergæring i glasflasker.

Vinene emballeres i det geografiske område på grund af processen med eftergæring i flasken.

Aftapningen i glasflasker, hvori udviklingen af de mousserende egenskaber foregår, kan tidligst finde sted tre måneder efter høsten og tidligst den 1. december efter høsten.

Vinen afsættes til forbrugeren efter en lagringsperiode på mindst 12 måneder regnet fra datoen for aftapningen, herunder en måned efter degorgering.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/65

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Saint-Estèphe«

PDO-FR-A0178-AM01

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver den samme.

Enhedsdokumentets punkt 6 og 9 ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen 3. juni 2021 er blevet føjet til listen over møderne i det kompetente nationale udvalg, som godkendte de afgrænsede parcelområder.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Overgangsforanstaltninger

Overgangsbestemmelser, der ikke længere er gældende, er slettet fra produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Saint-Estèphe

2.   Type geografisk betegnelse:

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille rødvine.

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %, som efter tilsætning ikke overstiger et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på højst 13,5 %.

Alle partier vin, der markedsføres, har:

| — | et indhold af æblesyre på højst 0,30 g/l. |
| --- | --- |

—

et indhold af æblesyre på højst 0,30 g/l.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på højst 2 g/l. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på højst 2 g/l.

| — | uaftappet et indhold af flygtige syrer på højst 13,26 meq/l, dvs. 0,79 g/l udtrykt som eddikesyre (0,65 g/l udtrykt som H2SO4) indtil den 31. juli i året efter høsten og højst 16,33 meq/l, dvs. 0,98 g/l udtrykt som eddikesyre (0,80 g/l udtrykt som H2SO4) efter denne dato. |
| --- | --- |

—

uaftappet et indhold af flygtige syrer på højst 13,26 meq/l, dvs. 0,79 g/l udtrykt som eddikesyre (0,65 g/l udtrykt som H2SO4) indtil den 31. juli i året efter høsten og højst 16,33 meq/l, dvs. 0,98 g/l udtrykt som eddikesyre (0,80 g/l udtrykt som H2SO4) efter denne dato.

Det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen. Vinene har en intens rød farve. De er oftest sammenstikninger, hvori druesorten cabernet-sauvignon N udgør størsteparten. Denne sort giver vinene en solid struktur med en rig tanninstruktur. Druesorten Merlot N supplerer ofte de krydrede noter med noter af røde frugter. Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning. Disse kraftige vine kræver flere års lagring, hvilket tilfører dem rundhed, frugtighed og finesse.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Specifikke ønologiske fremgangsmåder

1.   Specifik ønologisk fremgangsmåde

Subtraktive berigelsesteknikker er tilladt inden for en koncentrationsgrænse på 15 %.

Efter berigelse overstiger vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent ikke 13,5 %.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinene hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

2.   Dyrkningspraksis

a)   Beplantningstæthed.

| — | Beplantningstætheden er mindst 7 000 vinstokke pr. hektar. |
| --- | --- |

—

Beplantningstætheden er mindst 7 000 vinstokke pr. hektar.

| — | På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 1,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter. |
| --- | --- |

—

På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 1,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

b)   Beskæringsregler.

| — | Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9). |
| --- | --- |

—

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).

| — | Vinstokkene beskæres på følgende måder med højst 12 skud pr. vinstok:






  — | lang sporebeskæring efter metoden »médocaine« eller kort og lang sporebeskæring, med to sporer pr. vinstok og højst fire knopper pr. spore for druesorterne cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N og petit verdot N eller højst fem knopper pr. spore for druesorterne cabernet franc N og carmenère N. Erstatningsskud beskæres til to knopper |
| --- | --- | --- |

—

Vinstokkene beskæres på følgende måder med højst 12 skud pr. vinstok:

—

lang sporebeskæring efter metoden »médocaine« eller kort og lang sporebeskæring, med to sporer pr. vinstok og højst fire knopper pr. spore for druesorterne cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N og petit verdot N eller højst fem knopper pr. spore for druesorterne cabernet franc N og carmenère N. Erstatningsskud beskæres til to knopper

| — | kort sporebeskæring med to strenge eller vifteformet med fire arme. |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring med to strenge eller vifteformet med fire arme.

c)   Kunstvanding.

Der kan gives tilladelse til kunstvanding i vinens vækstsæson i overensstemmelse med bestemmelserne i den franske landbrugs- og fiskerilov.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | 63 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

63 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, vinbehandlingen og lagringen af vinene finder sted i Saint-Estèphe kommune i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« er beliggende på venstre bred af floden Gironde på halvøen Médoc midtvejs mellem Bordeaux og Pointe de Grave.

Dette geografiske område er en del af den særlige geologi i vindyrkningsområdet på Médoc-halvøen, der svarer til en udvidelse af de grusholdige terrasser beliggende parallelt med Girondes flodmunding i en højde på mellem 4 og 40 meter.

Disse terrasser, der er dannet i kvartærtiden og har en tykkelse på gennemsnitligt ca. 10 meter, hviler på mergel og kalksten fra eocæn og oligocæn, der navnlig forekommer i den vestlige del af kommunen Saint-Estèphe. »Sable des Landes« (vindbåret sand fra kvartærtiden) dækker alle disse formationer mod vest i skovkanten. Langs flodmundingen supplerer de yngre alluviale aflejringer, der lokalt kaldes »palus«, de mange forskellige formationer, der findes her.

»Jalles« og »Esteys« er vandløb, som afvander hele jordbunden ud i Gironde, og som har gennemskåret disse omgivelser og dannet højderygge og er sammenfaldende med flere kommunegrænser. Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« svarer således til kommunen Saint-Estèphe. Denne kommune er mod nord adskilt fra kommunen Saint-Seurin-de-Cadorno af marskland, der afvandes af Estey de la Calupeyre, og mod syd af Lafite-marsken, der afvandes af »Jalle du Breuil«.

På højderyggene er jordbunden overvejende grusblandet sand eller grusblandet ler. I den vestlige del er den hårde kalksokkel uregelmæssigt dækket af grusblandet sand og en jordbund med overfladisk rendzinjord. De righoldige sedimenter lokalt er til dels årsagen til de mange forskellige landskabsformer og de forskellige jordfarver. De lokale stednavne henviser både til højderyggenes topografi og karakteren af den grusholdige jordbund med navne som »Cos« eller »Pez«.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« er den nordligste af de »kommunale« kontrollerede oprindelsesbetegnelser i Medoc-regionen, og den har det næststørste areal.

Vinddyrkningsområdet dækker størstedelen af kommunens område på højderyggene og præger dermed landskabet. Det er gennemskåret af et tæt net af landeveje, der forbinder adskillige landsbyer. Disse landsbyer som f.eks. Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac eller Saint-Corbian er beliggende omkring vinslotte.

De største »cru«-vine bærer navnet på smukke slotte, der ligger isolerede midt i vinmarkerne.

I den sydlige og den nordlige del af kommunen danner våde lavninger bestående af marskområder, der ligger vinkelret på flodmundingen, enge og stedvis skovbevoksning.

Endelig ligger de vinbeklædte højderygge mod øst, som er et karakteristisk kendetegn ved den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe«, meget tæt på flodmundingen, hvorved »palus«-områderne reduceres til en bredde på 200-300 meter.

8.2.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

I det 13. århundrede var Gui Martin de Saint-Estèphe, der stod i spidsen for ærkepræstedømmet Lesparre, herremand på Calon. Saint-Estèphe begyndte da at blive kendt for sine »gode vinstokke«, der allerede var mere rentable end korn. I det område, der senere blev til kommunen Saint-Estèphe, udgjorde andre herresæder det historiske grundlag for landsbyerne, f.eks. herresædet Blanquet eller vassalherredømmet Lassalle de Pez.

I det 17. og 18. århundrede var tiendet fra »Saint-Estèphe« det største af alle i Médoc-regionen. Det omdømme, som vinene fra »Saint-Estèphe« har haft op gennem historien, er imidlertid tæt forbundet med vinhandlerne i Bordeaux, der lagrede og markedsførte disse vine.

I det 19. århundrede, der er præget af velstand, blev de nuværende store ejendomme skabt. De store smukke slotte fra denne tid vidner om deres velstand, magt og dynamik.

Som det er tilfældet med de øvrige kontrollerede oprindelsesbetegnelser for vin på Médoc-halvøen, nyder »cru«-vinene fra Saint-Estèphe stor anerkendelse i de forskellige kvalificeringer af ejendomme, der er udarbejdet siden det 17. og 18. århundrede. »Klassificeringen af Bordeauxvine fra 1855« anerkendte således fem »cru«-vine i kommunen Saint-Estèphe, og klassificeringen af cru-vine fra Bourgogne fra 1932 omfattede omkring 40 »cru«-vine.

I dag afsættes næsten halvdelen af Saint-Estèphe-vinene uden for Frankrig, nemlig til Belgien, England, Tyskland og Nederlandene, eller de eksporteres til USA, Schweiz og Asien.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« blev anerkendt ved dekret af 11. september 1936. Vinområdet producerer gennemsnitligt 65 000 hl stille rødvine.

Vinene har en intens rød farve. De er oftest sammenstikninger, hvori druesorten cabernet-sauvignon N udgør størsteparten. Denne sort giver vinene en solid struktur med en rig tanninstruktur. Druesorten Merlot N supplerer ofte de krydrede noter med noter af røde frugter. Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning. Disse kraftige vine kræver flere års lagring, hvilket tilfører dem rundhed, frugtighed og finesse. Den enestående komplementaritet mellem jordbunden og vinmarkernes topografiske beliggenhed tæt på flodmundingen, der beskytter vindyrkningsarealerne mod for store klimatiske udsving, ligger til grund for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphes« kvalitet og originale karakter.

I overensstemmelse med de traditioner, der allerede er beskrevet i dekretet om den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe«, er de parceller, der er beregnet til høst af druer, nøje afgrænset.

I kommunens østlige del indgår parceller med en naturligt veldrænet grusholdig jordbund i det afgrænsede parcelområde. Denne jordbund er perfekt til druesorten cabernet-sauvignon N. Parceller med en jordbund beliggende oven på yngre alluviale aflejringer og sand, er udelukket fra dette parcelområde, og det samme gælder parceller med en jordbund beliggende oven på en uigennemtrængelig undergrund.

I kommunens vestlige del på den mere eller mindre karstificerede kalksokkel indgår parceller med en naturligt drænet jordbund i det afgrænsede parcelområde. Druesorten merlot N er særligt velegnet til disse lokaliteter. De lavtliggende lokaliteter med sandopfyldning og en variabel hydromorfi er udelukket, og det samme gælder områder med lerjord og dyb hydromorfi samt marskområder og tørvemoser.

Vinmarkerne forvaltes på en sådan måde, at man opnår meget modne og sunde druer med et kontrolleret udbytte. Det er således muligt at anvende en meget lang udblødningsperiode for at opnå den struktur, der er nødvendig for, at vinene kan modnes. Den fastlagte lagringstid på mindst seks måneder er derfor nødvendig for at fremme den balance mellem tannin og anthocyanin, som kræves for at stabilisere farven og afrunde tanninen, så den bliver mindre hård.

Uanset den vigtige rolle, som vinhandlerne i Bordeaux har spillet for denne kontrollerede oprindelsesbetegnelses anseelse og omdømme, bidrager de store ejendomme, hvoraf flere optræder i »Classement des vins de Bordeaux 1855«, i væsentlig grad til dens omdømme og udbredelsen af dens ry. Ud over disse kendte slotte bidrager små og mellemstore ejendomme, familiestrukturer og kooperativer med de særlige benævnelser »crus paysans« og »crus artisans« i høj grad til anerkendelse af denne betegnelses særlige karakter i Médoc.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling, behandling og lagring omfatter følgende kommuner i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021: Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne og Vertheuil.

Retsgrundlag:

National lovgivning.

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning.

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkningen kan indeholde en præcisering af den større geografiske enhed, angivet som »Vin de Bordeaux – Médoc« eller »Grand Vin de Bordeaux – Médoc«. Bogstavernes størrelse må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af skriftstørrelsen, der angiver navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/70

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2022/C 88/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Bouches-du-Rhône«

PGI-FR-A1223-AM01

Ansøgningsdato: 26. november 2015

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1.   Ændring af en del af betegnelsen

Betegnelsen »vin de pays des Bouches-du-Rhône« er blevet ændret til den beskyttede geografiske betegnelse »Bouches-du-Rhône« i henhold til bestemmelserne om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter. De erhvervsdrivende konstaterede, at forbrugerne ikke rigtig forstod forbindelsen mellem den beskyttede geografiske betegnelse »Bouches-du-Rhône« og »vin de pays des Bouches-du-Rhône«, og at betegnelsen »Bouches-du-Rhône« anvendt uden henvisning til den traditionelle benævnelse »vin de pays« (landvin) havde for stor lydlig lighed med den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) »Côtes du Rhône«, hvilket indebar risiko for forveksling mellem de to produkter.

Af disse grunde ønskede den ansøgende sammenslutning, som omhandlet i artikel 95 i forordning (EU) nr. 1308/2013, at ordene »Pays des« blev tilføjet til den beskyttede betegnelse »Bouches-du-Rhône«.

De franske myndigheder godkendte den indgivne ansøgning om den således ændrede produktspecifikation ved bekendtgørelse af 4. september 2015, som blev offentliggjort i Frankrigs statstidende den 12. september 2015, hvorefter produktspecifikationen blev offentliggjort i landbrugs-, landbrugsfødevare- og skovministeriets officielle tidende den 17. september 2015.

Der er herefter tale om følgende ændringer i produktspecifikationen:

| — | i både overskriften og hele teksten erstattes betegnelsen »Bouches-du-Rhône« af betegnelsen »Pays des Bouches-du-Rhône« |
| --- | --- |

—

i både overskriften og hele teksten erstattes betegnelsen »Bouches-du-Rhône« af betegnelsen »Pays des Bouches-du-Rhône«

| — | i kapitel I, punkt 7.2, sidste afsnit, erstattes det sidste punktum med »Dette geografiske område er udelukkende viet til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône««. |
| --- | --- |

—

i kapitel I, punkt 7.2, sidste afsnit, erstattes det sidste punktum med »Dette geografiske område er udelukkende viet til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône««.

2.2.   Bestemmelserne om mousserende kvalitetsvine udgår

Produktspecifikationen er ligeledes blevet ændret, ved at samtlige bestemmelser om fremstillingen af mousserende kvalitetsvine udgår. Dette følger af den afgørelse, som Conseil d’Etat traf den 6. marts 2015 om at annullere bekendtgørelsen af 2. november 2011 om BGB »Bouches-du-Rhône«, i det omfang denne anerkender bestemmelserne i produktspecifikationen om »mousserende kvalitetsrødvin, -rosévin og -hvidvin«.

2.3.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelsen af hvidvinene og rødvinene er blevet suppleret. De supplerende oplysninger er indført i kapitel I, punkt 3.3., i produktspecifikationen, og de samme oplysninger er tilføjet i punktet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

Det er ligeledes anført, at værdierne for vinenes analytiske kendetegn overholder de i EU-lovgivningen fastsatte grænseværdier.

2.4.   Tilknytning til det geografiske område

Samtlige elementer i produkternes tilknytning til deres geografiske oprindelse er blevet omstruktureret. Efter en præcis beskrivelse af de naturbestemte og menneskelige faktorer og produkternes egenskaber følger afsnittet om årsagssammenhæng, der er blevet redigeret for at præcisere, at den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône« primært bygger på vinenes specifikke egenskaber, der er knyttet til det naturlige miljøs egenskaber (klima og jordbund).

Disse præciseringer er tilføjet i punktet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet og i produktspecifikationens kapitel I, punkt 7.

2.5.   Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Punktet »Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning« i enhedsdokumentet er blevet ajourført, ved at henvisningerne til produktspecifikationen udgår og erstattes af en beskrivelse af de forskellige gældende betingelser.

2.6.   Afgrænset geografisk område

Det er blevet præciseret i produktspecifikationens kapitel I, punkt 4, og i punktet »Afgrænset geografisk område« i enhedsdokumentet, at det geografiske fremstillingsområde udgøres af samtlige kommuner i departementet Bouches-du-Rhône.

For så vidt angår definitionen af området i umiddelbar nærhed er de pågældende kommuner i de udvalgte distrikter også blevet anført på en liste i produktspecifikationens kapitel I, punkt 4. Disse lister over kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, er ligeledes blevet tilføjet i enhedsdokumentet under punktet »Andre vigtige betingelser«.

For hver af de to typer områder, geografisk område og område i umiddelbar nærhed, er årstallet for den officielle geografiske kode (2020) blevet tilføjet. Med denne officielle nationale kode, redigeret af INSEE, anerkendes og fastsættes listen over kommunerne i de enkelte departementer. Denne redaktionelle ændring gør det muligt at skabe juridisk sikkerhed for afgrænsningen af de to typer geografiske områder.

2.7.   Vinstokbestand

Punktet »Primære druesorter« i enhedsdokumentet og produktspecifikationens kapitel I, punkt 5, er blevet suppleret for at tage højde for indførelsen af 13 nye sorter: »Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Soreli B, Sauvignac B-Rs., Solaris B., Souvignier Gris Rs, Vidoc N og Voltis B«.

Der er tale om sorter, som anses for at være resistente over for svampe- og skimmelsygdomme, og som gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler. Disse sorter svarer til de sorter, der anvendes til at fremstille BGB-vinene, og ændrer ikke vinenes karakteristika. Valget af disse nye resistente sorter berører ikke påvisningen af tilknytningen til området.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Pays des Bouches-du-Rhône

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône« er forbeholdt stille rød-, rosé- og hvidvine. Værdierne for vinenes analytiske kendetegn overholder de i EU-lovgivningen fastsatte grænseværdier.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Druerne til hvidvinene forarbejdes generelt ved direkte presning. Hvidvinene er fremstillet på druesorter fra lokalområdet og områder uden for regionen, og de er kendetegnet ved frugtige blomsteraromaer og friske og aromatiske noter i smagen. Farven er klar og stærk med »grønlige« reflekser, der afspejler, at vinen er ung. Rosévinene fremstilles ved direkte presning og/eller skindudblødning (maceration) af druerne. Den længere kontakt mellem saft og presserester muliggør en større spredning af aromaforstadierne og forstærker rundheden i smagen. Rosévinene, der primært fremstilles på druesorterne Grenache N, Syrah N, Caladoc N, Cinsaut N, Cabernet-Sauvignon N og Merlot N, men ofte også på hvide druesorter ved påfyldningen af tankene med henblik på sammenstukne rosévine, har en blegrosa farve, som er mere eller mindre kraftig, med klart rosa reflekser. Vinene har en duft af røde frugter eller citrusfrugter. De har en aromatisk smag og en behagelig friskhed.

Rødvinene er oftest sammenstikninger, men kan til tider være sortsvine (Merlot N, Cabernet N, Marselan N, Syrah N, Grenache N, osv.). Druerne høstes ved fuld fysiologisk og fenolisk modenhed, hvilket gør det muligt at opnå karakterfulde, fyldige vine med middelhavsprofil og uden hårdhed. Der foretages udblødning for at opnå en blød og rund tanninstruktur med god holdbarhed i munden. Rødvinene har en granatrød farve med violette reflekser, når de er unge, og en mere og mere dybrød farve med alderen. Duften er tydelig med noter af krat eller mere saltede noter alt efter området, røde frugter og med alderen mere kompotagtige noter. Smagen er livlig, fyldig og lækker med silkebløde tanniner.

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Vinene skal, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b.   Maksimale udbytter

120 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen og forarbejdningen af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône« finder sted i alle kommuner i departementet Bouches-du-Rhône i henhold til den officielle geografiske kode for 2020.

7.   Primær(e) druesort(er)

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Artaban N

Aubun N — Murescola

Barbaroux Rs

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Brachet N — Braquet

Brun argenté N — Vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N — Malbec

Counoise N

Egiodola N

Floreal B

Fuella nera N

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jurançon noir N — Dame noire

Liliorila B

Listan B — Palomino

Macabeu B — Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Monerac N

Mourvaison N

Mourvèdre N — Monastrell

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

Muscat cendré B — Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

Nielluccio N — Nielluciu

Négrette N

Perdea B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B — Araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N — Espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Riminèse B

Rosé du Var Rs

Roussanne B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Det geografiske områdes egenart og produktets egenart

Departementet Bouches-du-Rhône ligger midt i det provencalske landskab. Det dækker et areal på 5 087 km2 og afgrænses mod vest af Rhône, der adskiller det fra departementet Gard, og mod nord af Durance, der adskiller det fra departementet Vaucluse. Mod øst har det grænse til departementet Var, og mod syd afgrænses det af Middelhavet.

Departementet rummer forskellige områdetyper. Den østlige del er kendetegnet ved kalkstensrelieffer, der strækker sig øst-vest gennem Provence-foralperne. Her ligger på rad og række formationerne Trévaresse (501 m), Estaque og Étoile (793 m), Sainte-Victoire (1 011 m), Saint-Cyr og Sainte-Baume (1 041 m i den vestlige del). De gennemskæres af dalene Arc (dalbækkenet Aix-en-Provence), Touloubre (Salon-de-Provence) og Huveaune (Aubagne Marseille), hvis slettebund indeholder aflejringer med en ulige fordelt næringsrigdom. Mod vest omkring Alpilles-kammen strækker der sig brede sletter. Crau-sletten, der er dannet af småsten skyllet op ved det gamle sammenløb mellem Durance og Rhône, er beliggende syd for aksen mellem Arles og Salon-de-Provence, præges af mistralen og har et øde, steppeagtigt udseende, der er enestående i Frankrig. Camargue, der rummer en regional naturpark, og hvor der både findes vinmarker, græsgange og rismarker, er et beskyttet kongerige for tyre (camargue-racen), heste og en righoldig fauna med 400 forskellige arter. Den nordlige del af departementet er præget fra vest til øst af Alpilles-kæden og Durance-dalen.

Jordbunden, der kan være ler- og kalkholdig, stenet, sandet, endda gruset oven på molasse og sandsten, er mager, veldrænet og følsom over for erosion. Jordbunden har ringe dybde, er ikke for fugtig og egner sig perfekt til vinavl.

Departementet Bouches-du-Rhône har middelhavsklima med karakteristisk mange solskinstimer. Sommeren er meget varm og tør, og vinteren forholdsvis mild. Temperaturerne svinger meget alt efter årstiden, og den er især høj i sommerperioden, hvor der ofte måles 35 °C i skyggen. Det gennemsnitlige årlige temperaturudsving mellem nat og dag er betydeligt og meget mærkbart om vinteren, hvor der kan være nætter med hård frost. Nedbørsmængderne er uregelmæssige og ulige fordelt hen over året. Voldsomme byger er ikke sjældne. Den tørre og kolde nordenvind, mistralen, blæser området igennem i henved100 dage om året med hyppige vindstød på 100 km/t.

Det provencalske vindistrikt er med sine over 2 600 års historie det ældste i Frankrig. Det er særlig berømt for sine rosévine. I 1907 begyndte mange vinavlere at se nødvendigheden af at slutte sig sammen for at modstå vanskelighederne. Vinfremstillingen blev reguleret, og vinproducenterne organiserede sig i kooperativer og sammenslutninger, der fremmede den kvalitative udvikling af produktionen. I 1964 blev »vin de canton« (cantonvin) defineret præcist i lovgivningen med henvisning til et administrativt produktionsområde kendetegnet ved en række klima- og jordbundsforhold. I 1968 blev disse »cantonvine« ved dekret ændret til »vins de pays« (landvine), der fik navn efter deres produktionsdepartement, og som opfyldte de særlige produktionsbetingelser for vine af høj kvalitet. Således blev »vin de pays des Bouches-du-Rhône« anerkendt, og i 2011 blev den til en beskyttet geografisk betegnelse.

Denne produktion kommer hovedsagelig fra to meget forskellige dele af området: hovedområdet i den centrale og østlige del af departementet omkring Aix-en-Provence (65-70 % af produktionsmængden) og den vestlige del, »zone camarguaise«, der afgrænses mod sydøst af Tarascon og kommunerne Arles og Saintes-Maries-de-la-Mer. Denne vestlige del fremhæver sine vine med benævnelsen »Terre de Camargue«. Dette geografiske område er udelukkende viet til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône«.

8.2.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône«, som dækker alle kommuner i departementet Bouches-du-Rhône, er primært baseret på vinenes specifikke egenskaber, der knytter sig til det naturlige miljøs egenskaber (klima og jordbund). Departementet Bouches-du-Rhône er beliggende i regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i det sydøstlige Frankrig. Det rummer et bjergrigt område på en slette, der strækker sig ned til havet, har et typisk middelhavsklima og en vegetation, der hovedsagelig består af kratområder. Det kendetegnes også ved mistralvinden, der til tider vanskeliggør arbejdet, men også gør det muligt at rense vinmarkerne for og beskytte dem mod svampe- og skimmelangreb og i sidste ende forøge druernes sukkerindhold med den koncentration, som vinden forårsager i den sidste fase af modningen. Jordbunden, der kan være ler- og kalkholdig, stenet, sandet, endda gruset oven på molasse og sandsten, er ikke for fugtig, er veldrænet og egner sig perfekt til vinavl. Vinproducenterne har vidst at udnytte de optimale naturlige betingelser, udvælge de bedste parceller og få det bedste ud af de forskellige druesorter i et område med ofte magre, men veldrænede jorde, der var særligt velegnede til vinavl. Foreningen af disse jordbundsforhold og et varmt og tørt klima påvirket af Middelhavet giver optimale betingelser for modning, som gør det muligt at bevare de primære aromaer fra disse druesorter i vinene, der fremstår friske med et karakteristik aromatisk potentiale. De friske og behagelige rødvine er således kendetegnet ved deres aromaer af røde frugter, og de friske rosévine er også runde og har klare aromaer af røde frugter eller citrusfrugter. Hvidvinene er aromatiske med blomster- eller frugtagtige noter, friske og unge i udtrykket. I dag er den årlige produktion af vine med BGB »Pays des Bouches-du-Rhône« på ca. 50 000 hl, som markedsføres af 18 kooperativer og 88 private producenter. Rosévinene udgør næsten 50 % af den samlede mængde, rødvinene lidt over 40 %, og hvidvinene en smule under 10 % af den samlede mængde.

9.   Andre vigtige betingelser

Supplerende benævnelser

Retlig ramme: National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den geografiske enhed »Terre de Camargue« skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, hvormed den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône« er trykt. Den Europæiske Unions BGB-logo er trykt på etiketten, når benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) er erstattet af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme: National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, der udgør en undtagelse i forbindelse med fremstilling og forarbejdning af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays des Bouches-du-Rhône«, består af nedenstående kommuner i de distrikter, der grænser op til det geografiske område, i henhold til den officielle geografiske kode for 2020:

| — | distriktet Nîmes (beliggende i departementet Gard): Aigaliers, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-Saint-Roman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, Sainte-Anastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon og Villevieille |
| --- | --- |

—

distriktet Nîmes (beliggende i departementet Gard): Aigaliers, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-Saint-Roman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, Sainte-Anastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon og Villevieille

| — | distriktet Apt (beliggende i departementet Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-de-Pertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure og Vitrolles-en-Lubéron |
| --- | --- |

—

distriktet Apt (beliggende i departementet Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-de-Pertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure og Vitrolles-en-Lubéron

| — | distriktet Avignon (beliggende i departementet Vaucluse): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor og Vedène |
| --- | --- |

—

distriktet Avignon (beliggende i departementet Vaucluse): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor og Vedène

| — | distriktet Carpentras (beliggende i departementet Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès og Visan |
| --- | --- |

—

distriktet Carpentras (beliggende i departementet Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès og Visan

| — | distriktet Forcalquier (beliggende i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve og Volx |
| --- | --- |

—

distriktet Forcalquier (beliggende i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve og Volx

| — | distriktet Digne-les-Bains (beliggende i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis og Volonne |
| --- | --- |

—

distriktet Digne-les-Bains (beliggende i departementet Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis og Volonne

| — | distriktet Brignoles (beliggende i departementet Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon og Vins-sur-Caramy |
| --- | --- |

—

distriktet Brignoles (beliggende i departementet Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon og Vins-sur-Caramy

| — | distriktet Draguignan (beliggende i departementet Var): Saint-Antonindu-Var og Sillans-la-Cascade |
| --- | --- |

—

distriktet Draguignan (beliggende i departementet Var): Saint-Antonindu-Var og Sillans-la-Cascade

| — | distriktet Toulon (beliggende i departementet Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, Solliès-Ville, Toulon og La Valette-du-Var. |
| --- | --- |

—

distriktet Toulon (beliggende i departementet Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, Solliès-Ville, Toulon og La Valette-du-Var.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/79

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/10)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Côtes de Bordeaux«

PDO-FR-A0987-AM04

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kodeks.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   landbrugsmiljøbestemmelser

Følgende landbrugsmiljøbestemmelser er føjet til varespecifikationen:

Døde vinstokke skal fjernes fra parcellerne. Opbevaring af døde vinstokke på parcellerne er forbudt.

Fuld kemisk ukrudtsbekæmpelse på parcellerne er ikke tilladt.

Hver producent beregner og registrerer sit indeks for behandlingshyppighed (IFT).

Disse ændringer er et forsøg på i højere grad tage hensyn til såvel samfundets krav om brugen af plantebeskyttelsesmidler som til miljøet.

Disse ændringer medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

3.   dato for cirkulation mellem godkendte oplagshavere

I kapitel 1, afsnit IX, stk. 5, udgår litra b), om datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

4.   tilknytning

Tilknytningen til oprindelsen er blevet revideret efter ændringen afantallet af kommuner på grund af sammenlægninger

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

5.   overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger er fjernet fra varespecifikationen.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

6.   henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre varespecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Côtes de Bordeaux

2.   Type geografisk betegnelse:

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Stille rødvine

NÆRMERE BESKRIVELSE

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %.

De har et gæringsdygtigt sukkerindhold på ≤ 3 g/l.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold volumen på over 13,5 %.

Æble-mælkesyre-gæring er obligatorisk for rødvine. Alle rødvinspartier (af uaftappet vin) har før eller efter aftapningstidspunktet et maksimalt æblesyreindhold på 0,3 g/l.

De har et indhold af flygtig syre på højst 13,26 meq/l indtil den 31. juli i året efter høsten og højst 16,33 meq/l efter denne dato.

Vinene har inden aftapning eller uaftappet vin et SO2-indhold på ≤ 140 mg/l.

For rødvinene er den mest almindelige druesort Merlot N, der meget positivt udtrykker alle sine egenskaber på kalkholdig lerjord, som, når den kombineres med Cabernet-sauvignon N, Cabernet-Franc N og Cot N (lokalt kendt som malbec), giver frugtagtige og bløde vine.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Tørre, stille hvidvine

NÆRMERE BESKRIVELSE

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

De har et gæringsdygtigt sukkerindhold på ≤ 4 g/l.

Efter berigelse er vinenes totale alkoholindhold i volumen højst 13 %.

De har et indhold af flygtig syre på højst 13,26 meq/l indtil den 31. juli i året efter høsten og højst 16,33 meq/l efter denne dato.

Vinene har inden aftapning eller uaftappet et SO2-indhold på ≤ 180 mg/l.

Hvidvine fremstilles normalt af sorten Sauvignon B i tilknytning til Sémillon B og Muscadelle B.

Vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes de Bordeaux« er runde, frugtagtige og har et lagringspotentiale på tre til ti år.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Stille, søde hvidvine med betegnelsen »liquoreux«

NÆRMERE BESKRIVELSE

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 14,5 %.

De har et gæringsdygtigt sukkerindhold på over 51 g/l.

Vinene har inden aftapning eller uaftappet et SO2-indhold på ≤ 400 mg/l.

Disse vine har som en undtagelse, uaftappet (vin på tank), et indhold af flygtig syre, der er fastsat ved dekret.

Hvidvine med sukkerrester udvikler ofte aromaer af honning og citrusfrugter.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   Stille, søde hvidvine med betegnelsen »moelleux«

NÆRMERE BESKRIVELSE

Hvidvine med blødt restsukker stammer fra druer, der høstes med et sukkerindhold på mindst 221 g/l most. Der er tale om vin med mange bløde, milde og finere vine.

TAVN ≥ 13,5 %

Samlet TAV efter berigelse: på 15 %

Indhold af gæringsdygtigt sukker på mellem 17 og 45 g/l

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.) | |
| Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 300 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af vol.)

Minimaltvirkeligt alkoholindhold (i % af vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

300

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Tæthed og afstand

Dyrkningspraksis

beplantningstætheden er mindst 4 500 vinstokke pr. hektar.

Afstanden mellem rækkerne må ikke være større end:

| — | 2,50 m ved Guyotbeskæring (enkelt- eller dobbeltbeskæring) eller i lav kordonopbinding |
| --- | --- |

—

2,50 m ved Guyotbeskæring (enkelt- eller dobbeltbeskæring) eller i lav kordonopbinding

| — | og 3 meter for vinstokke, der er »lyra«-beskåret i dobbelt espalier. |
| --- | --- |

—

og 3 meter for vinstokke, der er »lyra«-beskåret i dobbelt espalier.

Den mindste afstand mellem vinstokke i samme række skal være:

| — | 0,85 meter for vinstokke, der er Guyot-beskåret (enkelt- eller dobbeltbeskæring) eller i lav kordonopbinding |
| --- | --- |

—

0,85 meter for vinstokke, der er Guyot-beskåret (enkelt- eller dobbeltbeskæring) eller i lav kordonopbinding

| — | og 0,74 meter for vinstokke, der er »lyra«-beskåret i dobbelt espalier. |
| --- | --- |

—

og 0,74 meter for vinstokke, der er »lyra«-beskåret i dobbelt espalier.

2.   Beskæringsregler

Dyrkningspraksis

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).

Vinstokkene beskæres enten ved kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene) med højst 45 000 knopper pr. hektar og højst 14 knopper pr. stok.

3.   Særlige høstbestemmelser

Dyrkningspraksis

Høsten foregår ved håndkraft ad flere omgange for de søde hvidvine, de betegnes »liquoreux«.

4.   Berigelse

Særlige ønologisk praksis

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine op til en koncentrationsgrænse på 15 %.

Efter berigelse overstiger vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent ikke13,5 % for rødvine, 13 % for tørre hvidvine og 15 % for søde hvidvine med betegnelsen »moelleux«.

De søde vine med betegnelsen »liquoreux« beriges ikke.

5.2.   Maksimale udbytter

1.   Stille rødvine

65 hektoliter pr. hektar

2.   Tørre, stille hvidvine

72 hektoliter pr. hektar

3.   Stille, søde hvidvine med betegnelsen »liquoreux«

40 hektoliter pr. hektar

4.   Stille, søde hvidvine med betegnelsen »moelleux«

55 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Høst af druer samt fremstilling, behandling og lagring af vinene finder sted på området i følgende kommuner eller dele af kommuner i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, den del af kommunen Pugnac, der svarer til områdetLafosse før sammenlægningen med denne den 1. juli 1974, den del af kommunen Puisseguin, der svarer til området Monbadon før sammenlægningen med denne den 1. januar 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions og Yvrac.

7.   Primær(e) druesort(er)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N — Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sémillon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes de Bordeaux« i departementet Gironde ligger på skråningerne i Garonne, Dordogne og Gironde i et bakket miljø, der hovedsagelig består af ler- og kalkholdig jord. Betegnelsen er opbygget omkring fem historiske vinområder: Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs og Sainte-Foy-la-Grande.

Vinmarkerne »Côtes de Bordeaux« dominerer i dalene, hvor ferskvand og saltvand blandes. Oceaniske påvirkninger går tilbage til den dybeste del af landet, Dordogne og Garonne, i en bred strøm, Gironde-flodmundingen. Morfologien i »Côtes de Bordeaux« er en kombination af sletten og foden af højderyggen, der dominerer floden, og som hovedsagelig ligger mod sydvest for den bratte skråning med en hældning på mellem tredive og mere end halvfjerds meter, der domineres af bakker, der er mere eller mindre gennemskåret af det sekundære hydrografiske net.

Denne store region nyder godt af relativt homogene gunstige klimaforhold til vinproduktionen: beliggenheden tæt på store vandområder (Atlanterhavet, Girondeflodmundingen og dalene i Garonne og Dordogne), der spiller en vigtig termoregulerende rolle, og hvor havpåvirkningen også afdæmper virkningerne af frost om foråret.

»Côtes de Bordeaux« -vinene har nedarvet en lang tradition og har egenskaber, der skyldes miljøets mangfoldighed, druesorter og befolkningen. Historisk set er parcellerne blevet udvalgt beliggende ved foden af højderyggen, på skråningerne eller på bakkerne på grundlag af deres afvandingsskapacitet og deres relative topografiske beliggenhed. 1000 vinavlere anvender hvert år deres knowhow til at producere disse vine. Hver bedrift gør således alt, hvad der står i dens magt, på vinmarken og på bedriften, for at producere et anerkendt produkt: kravet om beplantningstæthed, en begrænset maksimal belastning af parcellen, regler for blanding af de primære og sekundære sorter samt minimumsmodning af vinene indtil den 15. marts i året efter høsten.

I vinområdet »Côtes de Bordeaux« er også en enestående kulturarv: historiske slotte, boliger og gårde, romerske kirker, flotte bebyggelser, der forbindes med erindringen om berømte forfattere eller kunstnere. Beskyttede landsbyer med smalle gader, skanser og befæstede møller vidner omen prægtig fortid.

Vinene »Côtes de Bordeaux« tegner sig for ca. 14 % af produktionen i Bordeaux og er nu en betragtelig del af vinen i Bordeauxområdet. De vidner om de traditionelle sorters historiske rigdom og potentiale i Bordeauxområdet.

Betegnelsen Côtes de Bordeaux og de supplerende geografiske betegnelser har fået et betydeligt ry på deres vigtigste markeder (Frankrig og Belgien). I de seneste 10 år er de store detailhandleres salg i Frankrig vokset med mere end 40 %, og mere end 15 % af de franske husholdninger har købt vine med denne betegnelse. På eksporttidspunktet har vine fra Côtes de Bordeaux en fremtrædende profil i Europa (især i Belgien) og udvikler sig, især på de asiatiske markeder.

Disse stille vine fremstilles hovedsagelig af blandinger af primære og sekundære druesorter.

For rødvinene er den mest almindelige druesort Merlot N, der meget positivt udtrykker alle sine egenskaber på kalkholdig lerjord, som, når den kombineres med Cabernet-sauvignon N, Cabernet-Franc N og Cot N (lokalt kendt som malbec), giver frugtagtige og bløde vine.

Hvidvine fremstilles normalt af sorten Sauvignon B i tilknytning til Sémillon B og Muscadelle B.

Vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes de Bordeaux« er runde, frugtagtige og har et lagringspotentiale på tre til ti år.

9.   Andre væsentlige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

For den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes de Bordeaux« omfatter det område i umiddelbar nærhed, der er afgrænset som en undtagelse for vinfremstilling, produktion og lagring af vin, følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2021:

| — | Departementet Gironde:
  Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, den del af kommunen Castets et Castillon svarende til området for den delegerede kommune Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve og Virelade. |
| --- | --- |

—

Departementet Gironde:

Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, den del af kommunen Castets et Castillon svarende til området for den delegerede kommune Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve og Virelade.

| — | Departementet Dordogne:
  Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines og Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne:

Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines og Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departementet Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts. |
| --- | --- |

—

Departementet Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts.

Supplerende geografiske betegnelser

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Betegnelsen kan suppleres med en af de supplerende geografiske betegnelser »Blaye«, »Cadillac«, »Castillon«, »Francs« eller »Sainte-Foy« for vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for disse supplerende geografiske betegnelser.

Større geografisk enhed

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkningen af vine, der har en kontrolleret oprindelsesbetegnelse, kan angive den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux« eller »Grand Vin de Bordeaux«.

Bogstaverne i angivelsen af den større geografiske enhed er både i højde og bredde højst to tredjedele af størrelsen af de bogstaver, der angiver navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Kollektiv identifikator

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkningen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Côtes de Bordeaux«, suppleret med en af de supplerende geografiske betegnelser »Blaye«, »Cadillac«, »Castillon«, »Francs« eller »Sainte-Foy«, omfatter den kollektive identifikator i overensstemmelse med det gældende kollektive charter, som sammenslutningen har udarbejdet, og som stilles til rådighed for alle erhvervsdrivende.

Mindre geografisk enhed

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en matrikelregistret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en matrikelregistret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Angivelser i mærkningen

Juridisk ramme:

National lovgivning

Supplerende betingelser:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Hvidvine med oprindelsesbetegnelsen »Côtes de Bordeaux« suppleret med den supplerende geografiske betegnelse »Sainte-Foy« med et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose og fruktose) på mellem 17 og 45 g/l angives med udtrykket »moelleux«.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/87

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/11)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Bordeaux«

PDO-FR-A0821-AM07

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kodeks.

Områdets perimeter forbliver den samme.

Denne ændring berører punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen den 3. juni 2021 er blevet tilføjet i bilaget vedrørende afgrænsningen i kommunerne Saint-Estèphe, Pomerol og Libourne.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Bordeaux

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Tørre, stille hvidvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Tørre, stille hvidvine har:

| — | et naturligt minimalt alkoholindhold på 10 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt minimalt alkoholindhold på 10 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤ 3 g/l. Dette indhold kan øges til 5 g/l, hvis det totale syreindhold er på ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤ 3 g/l. Dette indhold kan øges til 5 g/l, hvis det totale syreindhold er på ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤ 13 % vol.

Inden aftapningen har de:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤ 180 mg/l.

De øvrige analytiske kendetegn overholder EU-lovgivningen.

De tørre hvidvine lavet på druesorten sauvignon B er meget aromatiske, friske og frugtige med noter af blomster og citrusfrugter. Sémillon B giver vinen fedme og fylde, og kombinationen med muscadelle B tilfører blomsteraromaerne. I sammenstikninger giver de sekundære druesorter syrlighed og noter af citrusfrugter. Disse friske vine er velegnede til at blive drukket unge (1-2 år).

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

2.   Stille hvidvine med restsukker

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Stille hvidvine med restsukker har:

| — | et naturligt minimalt alkoholindhold på 10,5 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt minimalt alkoholindhold på 10,5 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på > 5 g/l og ≤ 60 g/l. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på > 5 g/l og ≤ 60 g/l.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤ 13,5 % vol.

Inden aftapningen har de:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤ 250 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤ 250 mg/l.

De øvrige analytiske kendetegn overholder EU-lovgivningen.

Hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold bygger på sémillon B, der giver runde, fyldige, gyldne vine med aromaer af syltet frugt og kan kombineres med sauvignon B for at tilføre friskheden. De kan gemmes i nogle år, men kan også drikkes unge.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 250 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

250

3.   Stille rosévine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Stille rosévine har:

| — | et naturligt minimalt alkoholindhold på 10 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt minimalt alkoholindhold på 10 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤3 g/l. Dette indhold kan øges til 5 g/l, hvis det totale syreindhold er på ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤3 g/l. Dette indhold kan øges til 5 g/l, hvis det totale syreindhold er på ≥ 2,7 g/l H2SO4.

| — | en ændret farveintensitet på (DO420+DO520+DO620) ≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

en ændret farveintensitet på (DO420+DO520+DO620) ≤ 1,1.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤ 13 % vol.

Inden aftapningen har de:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤ 180 mg/l.

De øvrige analytiske kendetegn overholder EU-lovgivningen.

Rosévinene har en svagt til kraftigere rosa farve alt efter den anvendte teknik (direkte presning, let udblødning eller afblødning) og en vifte af frugt- eller blomsteraromaer oven på en struktur med balance mellem rundhed og livlighed. Det udfoldes alt sammen smukt i munden. Disse vine egner sig godt til at blive drukket unge (1-2 år).

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

4.   Stille rødvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Stille rødvine har:

| — | et naturligt minimalt alkoholindhold på 10,5 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt minimalt alkoholindhold på 10,5 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤ 3 g/l |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤ 3 g/l

| — | et æblesyreindhold på ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

et æblesyreindhold på ≤ 0,3 g/l.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤ 13,5 % vol.

Inden aftapningen har de:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤ 13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤ 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤ 140 mg/l.

De øvrige analytiske kendetegn overholder EU-lovgivningen.

Rødvinene, hvori druesorten merlot N ofte er den primære, er bløde, frugtagtige og kun lidt syrlige. I år med høj modning kan der tilføres friskhed med druesorterne petit verdot N og cot N. Men den hyppigst tilsatte druesort til merlot N er cabernet sauvignon N og i mindre omfang cabernet franc N, idet disse to sorter giver vinene en aromatisk kompleksitet og et kraftigt tanninpræg, der gør, at deres bouquet er holdbar og kan udvikle sig.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — Afstand

Dyrkningspraksis

På parceller tilplantet efter 1. august 2008 er beplantningstætheden mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,85 meter. Beplantningstætheden kan nedsættes til 3 300 vinstokke pr. ha. I så fald må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3,00 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,85 meter.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Det er udelukkende tilladt at anvende kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene). Hvad angår druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B må der ved beskæringen højst være 45 000 skud pr. ha og 18 pr. vinstok. Hvad angår de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, må der ved beskæringen højst være 50 000 skud pr. ha og 20 pr. vinstok. Efter kernesætningen må antallet af frugtbærende grene pr. vinstok højst være:

| — | for druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B 12 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 000 vinstokke pr. ha, og 15 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha |
| --- | --- |

—

for druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B 12 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 000 vinstokke pr. ha, og 15 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha

| — | for de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, 14 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 000 vinstokke pr. ha, og 17 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha. |
| --- | --- |

—

for de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, 14 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 000 vinstokke pr. ha, og 17 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha.

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9). Skudfjernelsen foretages før kernesætningen.

3.   Særlig ønologisk fremgangsmåde

Til forarbejdningen af andre rosévine end dem, der kan opnå benævnelsen »clairet«, er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug til fremstilling af most for op til 20 % i mængde af de rosévine, der forarbejdes af den berørte vinproducent, for den pågældende høst.

4.   Berigelse

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Berigelse af rødvine er tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til anvendt mængde er fastsat til 15 %. Vinene må efter berigelse ikke have et totalt alkoholindhold, som overstiger følgende:

| — | Efter berigelse må rødvine og hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold ikke have et totalt alkoholindhold på over 13,5 % vol. |
| --- | --- |

—

Efter berigelse må rødvine og hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold ikke have et totalt alkoholindhold på over 13,5 % vol.

| — | Efter berigelse må rosévine og tørre hvidvine ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol. |
| --- | --- |

—

Efter berigelse må rosévine og tørre hvidvine ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Stille hvidvine (tørre og med gæringsdygtigt sukkerindhold) |
| --- | --- |

1.

Stille hvidvine (tørre og med gæringsdygtigt sukkerindhold)

77 hektoliter pr. hektar.

| 2. | Stille rosévine |
| --- | --- |

2.

Stille rosévine

72 hektoliter pr. hektar.

| 3. | Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på ≥ 4 000 vinstokke pr. ha |
| --- | --- |

3.

Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på ≥ 4 000 vinstokke pr. ha

68 hektoliter pr. hektar.

| 4. | Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på < 4 000 vinstokke pr. ha |
| --- | --- |

4.

Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på < 4 000 vinstokke pr. ha

64 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

7.   Primære druesorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Carmenère N

Cot N — Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sémillon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område har relativt ensartede klimatiske forhold, der er gunstige for vindyrkning, idet det ligger tæt på store vandområder (Atlanterhavet, Gironde-mundingen, Garonne- og Dordogne-dalene), som spiller en vigtig temperaturregulerende rolle. Kystklimaets modererende indflydelse på forårsfrosten bliver imidlertid mindre, efterhånden som man bevæger sig væk fra havet og de store dale og nærmer sig de store skovområder i Landes, Saintonge og Double Périgourdine. Disse særlige forhold forklarer den ringe udbredelse af vingårde i den nordlige og den syd-sydvestlige del af det geografiske område. Det geografiske område dækker 494 af de 535 kommuner i departementet Gironde med undtagelse af den sydvestlige del af departementet, hvor der ikke dyrkes vin, men i stedet fokuseres på skovbrug.

Druesorterne i Bordeaux, der dyrkes i et kystklima, har siden det 17. og 18. århundrede skullet støttes ved opbinding på stolper, og espaliering er blevet almindeligt udbredt for at sikre en god fordeling af høsten og et tilstrækkeligt bladareal til at sikre en korrekt klorofylsyntese for at opnå en optimal modenhed. De forskellige jordbundstyper og de forskellige eksponeringer har ført til udvælgelse og tilpasning af forskellige druesorter afhængigt af miljøegenskaberne. Der kan identificeres fire særskilte typer:

| — | ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt |
| --- | --- |

—

ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt

| — | kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B |
| --- | --- |

—

kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B

| — | »sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af tørre hvidvine |
| --- | --- |

—

»sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af tørre hvidvine

| — | grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N.

Tilpasningen af druersorterne til hinanden, det biofysiske miljøs mangfoldighed og forvaltningen af vinmarkerne samt vinfremstillingen giver vine, der har deres egen stil og er kendetegnet ved en righoldig aroma. I kraft af havnen i Bordeaux og byens tætte historiske bånd med andre lande, der meget tidligt gav anledning til en struktureret og omfattende handel, har Bordeaux’ vinsektor altid været åben mod resten af verden og har nydt godt af eller udbredt tekniske innovationer, hvilket har fremmet bedrifternes dynamik, således at de har kunnet bibeholde, udvikle og eksportere deres knowhow, men altid med respekt for århundredgamle traditioner. Med ægteskabet i 1152 mellem Eleonora, hertuginde af Aquitanien, og Henrik Plantagenet, Englands på daværende tidspunkt kommende konge, får udviklingen i samhandelen englænderne til at importere vine fra Bordeaux, som de kalder »Claret« på grund af deres lyse farve. Denne tradition har holdt sig gennem tiden og ses i dag i form af benævnelserne »clairet« og »claret«. I det 17. århundrede begynder en ny handelsæra med nye forbrugeres ankomst til markedet. Eksporten er stadig en af styrkerne i distributionen af »Bordeaux«-vinene. En tredjedel af den fremstillede mængde afsættes til over 150 lande. Produktionen af vin med kontrollerede oprindelsesbetegnelser, der er den væsentligste indtægtskilde i departementet Gironde, har i vidt omfang bidraget til at forme både landskab og arkitektur på land og i by (vinslotte og vinkældre). De største byer i departementet er byer med en flodhavn, og deres udvikling er bygget på handelen med vin.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende vinfremstillingen, forarbejdningen og lagringen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux« eventuelt suppleret med benævnelsen »clairet« og »claret«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021:

| — | Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac og Villefranche-de-Lonchat |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac og Villefranche-de-Lonchat

| — | Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras og Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras og Villeneuve-de-Duras.

Supplerende geografiske betegnelser og benævnelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

AOC »Bordeaux« kan suppleres med benævnelsen »claret« på rødvine og »clairet« for mørke rosévine ifølge de bestemmelser, der er fastsat for denne type vin med hensyn til især de analytiske kendetegn.

AOC »Bordeaux« kan suppleres med den geografiske betegnelse »Haut-Benauge« på hvidvinene ifølge de bestemmelser, der er fastsat for denne supplerende geografiske betegnelse med hensyn til især det geografiske område, druesorterne, udbyttet og de analytiske kendetegn.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den geografiske betegnelse »Haut-Benauge« skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux« og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Retlig ramme:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Hvidvine, hvis gæringsdygtige sukkerindhold er over 5 og under 60 gram pr. liter, har den benævnelse, der svarer til det aktuelle sukkerindhold i vinen som defineret i EU-lovgivningen.

Større geografisk enhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten på vine, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux« præciseres. De skrifttegn, der anvendes til angivelsen af den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som udgør den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/95

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Bordeaux supérieur«

PDO-FR-A0306-AM06

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kodeks.

Områdets perimeter forbliver den samme.

Denne ændring berører punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen den 3. juni 2021 er blevet tilføjet i bilaget vedrørende afgrænsningen i kommunerne Saint-Estèphe, Pomerol og Libourne.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Bordeaux supérieur

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Stille hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

De stille hvidvine skal have:

| — | et naturligt alkoholindhold på ≥12 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold på ≥12 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på >17 g/l. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på >17 g/l.

Før emballering skal de have:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤260 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤260 mg/l.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤15 % vol.

Hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold bygger på sémillon B, der giver runde, fyldige, gyldne vine med aromaer af syltet frugt og kan kombineres med sauvignon B og muscadelle B for at tilføre friskheden. Disse gemmevine (4-8 år) har ofte blomsteragtige aromaer med noter af krydderier og honning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 300 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

300

2.   Stille rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

De stille rødvine skal have:

| — | et naturligt alkoholindhold på ≥11 % vol. |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold på ≥11 % vol.

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤3 g/l |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker på ≤3 g/l

| — | et æblesyreindhold på ≤0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

et æblesyreindhold på ≤0,3 g/l.

Før emballering skal de have:

| — | et indhold af flygtige syrer på ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

et indhold af flygtige syrer på ≤13,26 meq/l

| — | et totalt svovldioxidindhold på ≤140 mg/l. |
| --- | --- |

—

et totalt svovldioxidindhold på ≤140 mg/l.

Efter berigelse har de et totalt alkoholindhold på ≤13,5 % vol.

Rødvinene, der primært er sammenstukket af merlot N og cabernet sauvignon N og i mindre omfang cabernet franc N, er runde, fyldige og med en god struktur. Når de er unge, har de almindeligvis aromaer af friske og syltede røde frugter, som ved lagring udvikler sig i retning af noter af krydderier og kogte frugter.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — Afstand

Dyrkningspraksis

På parceller tilplantet efter 1. august 2008 er beplantningstætheden mindst 4 500 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,20 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,85 meter.

Beplantningstætheden kan nedsættes til 3 300 vinstokke pr. ha. I så fald må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3,00 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 1,00 meter.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Det er udelukkende tilladt at anvende kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene). Hvad angår druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B må der ved beskæringen højst være 40 000 skud pr. ha og 17 pr. vinstok. Hvad angår de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, må der ved beskæringen højst være 45 000 skud pr. ha og 19 pr. vinstok. Efter kernesætningen må antallet af frugtbærende grene pr. vinstok højst være:

| — | for druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B, 11 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. ha, og 14 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 500 vinstokke pr. ha |
| --- | --- |

—

for druesorterne merlot N, sémillon B og muscadelle B, 11 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. ha, og 14 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 500 vinstokke pr. ha

| — | for de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, 13 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. ha, og 16 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 500 vinstokke pr. ha.
  Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).
  Skudfjernelsen foretages før kernesætningen. |
| --- | --- |

—

for de øvrige druesorter, herunder cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B og sauvignon gris G, 13 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. ha, og 16 grene pr. vinstok i de vinmarker, som har en beplantningstæthed på under 4 500 vinstokke pr. ha.

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9).

Skudfjernelsen foretages før kernesætningen.

3.   Berigelse

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Efter berigelse er rødvinenes totale alkoholindhold højst 13,5 % vol. Efter berigelse er hvidvinenes totale alkoholindhold højst 15 % vol.

Berigelse af rødvine er tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til anvendt mængde er fastsat til 15 %.

5.2.   Maksimale udbytter

1.   Stille hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold

60 hektoliter pr. hektar.

2.   Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på ≥4 500 vinstokke pr. ha

66 hektoliter pr. hektar.

3.   Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på ≥4 000 og <4 500 vinstokke pr. ha

55 hektoliter pr. hektar.

4.   Stille rødvine — Vinmarker med en beplantningstæthed på ≥3 300 og <4 000 vinstokke pr. ha

50 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

7.   Primære druesorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Carmenère N

Cot N — Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sémillon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Druesorterne i Bordeaux, der dyrkes i et kystklima, har siden det 17. og 18. århundrede skullet støttes ved opbinding på stolper, og espaliering er blevet almindeligt udbredt for at sikre en god fordeling af høsten og et tilstrækkeligt bladareal til at sikre en korrekt klorofylsyntese for at opnå en optimal modenhed. De forskellige jordbundstyper og de forskellige eksponeringer har ført til udvælgelse og tilpasning af forskellige druesorter afhængigt af miljøegenskaberne, hvilket forklarer den historiske udvikling i retning af blandingsvine. Der kan identificeres fire særskilte typer:

| — | ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt |
| --- | --- |

—

ler- og kalkholdige jordarter og kalkholdig mergeljord, der er meget udbredt på bakkeskråningerne, hvor merlot N trives særdeles godt

| — | kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B |
| --- | --- |

—

kiselholdige jordarter blandet med ler og kalkholdige bestanddele er f.eks. perfekte til merlot N og sauvignon B

| — | »sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af hvidvine |
| --- | --- |

—

»sandblandet ler« med fine kiselpartikler, der udgør den letteste jordbund, er egnet til fremstilling af hvidvine

| — | grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

grusholdig jordbund bestående af grus, kvarts og mere eller mindre groft sand, som udgør veldrænede og varme terrasser, der er velegnede til vinstokke og især cabernet sauvignon N.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux supérieur« lever op til de krav, der i tidens løb er blevet stillet til producenterne med henblik på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux«, for så vidt angår beplantningstæthed (højere), regler for beskæring (lavere antal skud) og den maksimale belastning på parcellen (lavere). Disse produktionsbetingelser gør det muligt at opnå mere koncentrerede vine, hvis minimumssukkerindhold og naturlige minimale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent er højere end for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux«. Rød- og hvidvine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux supérieur« har en særlig stil. De adskiller sig ved deres harmoni, en vis elegance, en god balance og en rig aroma, hvilke er kvaliteter, der ikke alene kan tilskrives det biofysiske miljøs mangfoldighed og druesorterne, men ligeledes forvaltningen af vindyrkningsområdet og vinfremstillingen, der gør vinene egnede til at gemmes. I kraft af havnen i Bordeaux og byens tætte historiske bånd med andre lande, der meget tidligt gav anledning til en struktureret og omfattende handel, har Bordeaux’ vinsektor altid været åben mod resten af verden og har nydt godt af eller udbredt tekniske innovationer, hvilket har fremmet bedrifternes dynamik, således at de har kunnet bibeholde, udvikle og eksportere deres knowhow, men altid med respekt for århundredgamle traditioner. Med ægteskabet i 1152 mellem Eleonora, hertuginde af Aquitanien, og Henrik Plantagenet, Englands på daværende tidspunkt kommende konge, sker der en kraftig udvikling i handelen. Englænderne eksporterer fødevarer, tekstiler og metaller og importerer vine fra Bordeaux. I det 17. århundrede begynder en ny handelsæra med nye forbrugeres ankomst til markedet. Eksporten er stadig en af styrkerne i distributionen af »Bordeaux«-vinene, hvorved den knowhow, der knytter sig til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux supérieur«, samt dennes image og omdømme ligeledes udbredes til hele verden, og i dag tappes to tredjedele af produktionen af vinene med denne betegnelse på flaske på ejendommen. De har en mere kompleks struktur og kan gemmes længere end vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bordeaux«, idet de kan gemmes i 5-6 år.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene, omfatter følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kodeks pr. 1. januar 2021:

| — | Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac og Villefranche-de-Lonchat |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac og Villefranche-de-Lonchat

| — | Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras og Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departementet Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras og Villeneuve-de-Duras.

Større geografisk enhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten på vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux« eller »Grand Vin de Bordeaux« præciseres. De skrifttegn, der anvendes til angivelsen af den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som udgør den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/101 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/101

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/13)

Denne meddelelse er offentliggjort i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Médoc«

PDO-FR-A0730-AM04

Meddelelsesdato: 26. november 2021

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Officiel geografisk kode

Det geografiske områdes og nærområdets kommuner er opdateret med den officielle geografiske kode.

Omkredsen af området forbliver den samme.

Enhedsdokumentets punkt 6 og 9 er blevet ændret.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen 3. juni 2021 er blevet føjet til listen over møder i det kompetente nationale udvalg, som godkendte de afgrænsede parcelgrænser.

Formålet med denne ændring er at tilføje datoen for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Afgrænsningen af parceller består i at identificere, i det geografiske produktionsområde, de parceller, der er egnede til fremstilling af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet er ikke berørt af disse ændringer.

3.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1 IX, stk. 5, litra b), om den dato, hvor vine bringes i omsætning mellem godkendte oplagshavere, udgår.

Denne ændring medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

4.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger blev fjernet fra produktspecifikationen

Denne ændring medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

5.   Henvisning til kontrolinstansen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet revideret for at bringe teksten i overensstemmelse med andre produktspecifikationer. Denne ændring er rent redaktionel.

Denne ændring indebar ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

6.   Tilknytning til oprindelsesstedet

Som følge af ajourføringen af kommunerne med den officielle geografiske kode er antallet af kommuner steget fra 51 til 50, så tilknytningen er blevet ændret i overensstemmelse hermed.

Enhedsdokumentets punkt 8 er ændret.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Médoc

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Der er tale om stille rødvine med et fremragende lagringspotentiale. De er tanninholdige, har en intens farve og er hovedsagelig bygget op omkring Cabernet Sauvignon N (den traditionelle druesort) i kombination med Merlot N og i mindre omfang med Cabernet Franc N og Petit Verdot N eller — hvilket er sjældnere — med Cot N og Carmenère N. Cabernet Sauvignon N giver vinene krydrede noter. Merlot N tilfører vinene fyldighed, blødhed og aromaer af røde bær. Strukturen og kompleksiteten forstærkes, hvis den sammensættes med Cabernet Franc N eller Petit Verdot N, idet sidstnævnte også tilfører friskhed.

Efter berigelsen har de et totalt alkoholindhold på 13 % vol.

De har et naturligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Alle partier af vin, som markedsføres i beholdere eller aftappet, har følgende:

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose+fruktose) på højst 3 g/l |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose+fruktose) på højst 3 g/l

| — | et æblesyreindhold på højst 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

et æblesyreindhold på højst 0,2 g/l.

Vin, som markedsføres i beholdere eller aftappet inden 1. oktober året efter høståret, skal have et indhold af flygtig syre på højst 12,25 meq/l. Efter denne dato skal vinene have et indhold af flygtig syre på højst 16,33 meq/l.

Alle partier af vin, som markedsføres i beholdere, skal have et indhold af svovldioxid på højst 140 mg/l.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af volumen) | 13 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % af volumen) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | 16,33 |
| Maksimalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af volumen)

13

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % af volumen)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

16,33

Maksimalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

| 1. | Berigelse |
| --- | --- |

1.

Berigelse

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 15 %. Efter berigelsen må vinene ikke have et samlet alkoholindhold på over 13 % vol.

| 2. | Dyrkning af vinstokkene |
| --- | --- |

2.

Dyrkning af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Beplantningstæthed: Beplantningstætheden på vinmarkerne er 5 000 vinstokke pr. hektar Afstanden mellem rækkerne må højst være 2 meter, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mindst 0,80 meter.

Regler for beskæring: Beskæring er obligatorisk. Beskæringen udføres senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz stadium 9). Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

| — | beskæring med to grene, Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med højst fem skud pr. gren |
| --- | --- |

—

beskæring med to grene, Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med højst fem skud pr. gren

| — | enkel og blandet Guyot-beskæring, med højst syv skud pr. vinstok |
| --- | --- |

—

enkel og blandet Guyot-beskæring, med højst syv skud pr. vinstok

| — | kort sporebeskæring, vifteformet med fire arme eller med to kordoner, med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring, vifteformet med fire arme eller med to kordoner, med højst 12 skud pr. vinstok.

5.2.   Maksimumudbytte

| 1. | 65 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

65 hektoliter pr. hektar.

6.   AFGRÆNSET GEOGRAFISK OMRÅDE

Druehøsten, vinfremstillingen, vinbehandlingen og vindyrkningen finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde baseret på den officielle geografiske kode af 1. januar 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer og Vertheuil.

7.   Hovedsort(er) af vindruer

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N — Malbec |
| --- | --- |

Cot N — Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Beskrivelse af geografiske område(r)

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Médoc« er beliggende i departementet Gironde ved Garonnes venstre flodbred og op til floden Gironde nord for Bordeaux. Dette vindyrkningsområde på Médoc-halvøen strækker sig over næsten 80 km fra nord til syd og lidt over en halv snes kilometer fra øst til vest, og det omfatter 50 kommuner.

Médoc-regionens flodside er kendetegnet ved moderate sæsonudsving og en meget moderat mængde nedbør for et Atlanterhavsklima. Selv om den nordlige placering i det geografiske område gør klimaet mindre varmt end i den sydlige del af halvøen, får området mindre nedbør. Disse klimaforhold, som er gunstige for vindyrkning, skyldes den regulerende termiske virkning, der kommer fra Atlanterhavet i vest, og Gironde-flodens udmunding i øst. Kystklimaet, som nogle år ledsages af regnfulde lavtryk om efteråret eller af meget varme og solrige sensomre, giver en udpræget årgangseffekt.

De heraf følgende vindyrkningslandskaber er kendetegnet ved et lavt relief (mellem 3 og 50 meter højt), hvis vestlige del afgrænses af skoven, mens den østlige del afgrænses af Gironde-flodens udmunding. Fra syd til nord er der rækker af grushøjderygge til vindyrkning, som afgrænses af vandløb, og mere sumpede områder, hvor der ikke dyrkes vin.

Udnyttelsen af de særlige kendetegn ved vindyrkningsområderne i Médoc-regionen, der er kendt i hele verden, er blevet sikret af generationer af vinavlere Med tiden har vinavlernes indgående kendskab til jorden og deres forsøg på at optimere jordens kvalitet ved hjælp af afvandingsteknikker gjort det muligt at udvikle de dyrkningsmetoder, der er mest velegnede til fremstilling af gemmeegnet rødvin. De sundhedsmæssige fremskridt og vindyrkningsarealernes mekanisering har ikke haft indflydelse på vinavlernes vilje til at holde fast i vindyrkningsmetoder, som er i overensstemmelse med målsætningen om at fremstille rødvin med et anerkendt særpræg.

I dag er vinstokbestanden i Médoc-regionen hovedsagelig baseret på druesorten Cabernet Sauvignon N, som er den foretrukne druesort til grusjord, druesorten Merlot N, som er efterspurgt på grund af sin frugtagtige karakter, druesorten Cabernet Franc N til overvejende kalkholdig jord og druesorten Petit Verdot N til varm jord med filtrerende egenskaber. Denne mangfoldighed af druesorter og jord med oprindelsesbetegnelsen »Médoc« kræver selektiv forvaltning af vinmarkerne.

En sådan selektiv dyrkning gør det muligt at opnå modne og sunde druer, hvor udbyttet kontrolleres. Der er således mulighed for maceration med henblik på at opnå de ønskede koncentrerede vine. I den forbindelse er det nødvendigt med en lagring på mindst seks måneder for at blødgøre druerne.

Vinene er tanninholdige, har en intens farve og er hovedsagelig bygget op omkring Cabernet Sauvignon N i kombination med Merlot N og i mindre omfang med Cabernet Cranc N og Petit Verdot N eller — hvilket er sjældnere — med Cot N og Carmenère N. Cabernet Sauvignon N er den traditionelle druesort og giver vinene fra Médoc krydrede noter. Når den sammensættes med Merlot N, tilfører denne vinene fyldighed, blødhed og aromaer af røde bær. Hvis Merlot N er dominerende, gør den det muligt hurtigere at opnå den ønskede udvikling i aromaerne. Strukturen og kompleksiteten forstærkes, hvis den sammensættes med Cabernet Franc N eller Petit Verdot N, idet sidstnævnte også tilfører friskhed.

Vinene har et fremragende lagringspotentiale.

Vinruten går igennem dette vindyrkningsområde, som har en lang historie, og hvor der ligger mange vinslotte. Det består af vidtstrakte arealer med forskellig arkitektonisk kulturarv, hvor der er meget små familiebedrifter, hvis vinfremstilling, afsætning og markedsføring fremmes af de forskellige vinkooperativer.

Omdømmet for vin med denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse går langt tilbage i tiden, og det bygger på begrebet »Château« (vinslot). Med brylluppet i 1152 mellem Eleanor, hertuginde af Aquitanien, og Henrik Plantagenet, Englands kommende konge, kom udviklingen i handelen med England til at spille en vigtig rolle for »Médoc«-vinenes omdømme i udlandet.

Da vinlaugsrådet i Bordeaux i 1647 udarbejdede den første klassificering af vin fra Guyenne i historien, havde vine fra sognene i Médoc allerede opnået anseelse. Under Ludvig den 15. blev denne klassificering yderligere inddelt efter regioner, idet den først blev opdelt efter sogne og herefter efter vinens voksesteder (»crus«). Disse forskellige klassificeringer førte i 1855 til en klassificering af Bordeauxvine, hvor »Médoc«-vinene blev anerkendt som vine fra Gironde. Endvidere blev klassificeringen af »Crus Bourgeois du Médoc« offentliggjort i 1932.

9.   Andre væsentlige betingelser (emballage, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende behandling og dyrkning af vin, består af følgende kommuners område i departementet Gironde efter den officielle geografiske kode af 1. januar 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

Større geografisk enhed

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten kan angives den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux — Médoc« eller »Grand Vin de Bordeaux — Médoc«. Bogstaverne for betegnelsen må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de bogstaver, der angiver den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40c12dea-0f6d-4f13-accb-ed4795fb5f3a

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---