# Eiropas Savienības C 175/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 175 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 29. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 175

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 29. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 175/01 | Komisijas Paziņojums – Par tās Komisijas regulas teksta projekta apstiprināšanu, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu un de minimis atbalsta maksimālajām kumulatīvajām summām groza Regulu (ES) Nr. 717/2014 | 1 |
| 2022/C 175/02 | Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO) (
  1
  ) | 5 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 175/01

Komisijas Paziņojums – Par tās Komisijas regulas teksta projekta apstiprināšanu, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu un de minimis atbalsta maksimālajām kumulatīvajām summām groza Regulu (ES) Nr. 717/2014

de minimis

1

2022/C 175/02

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 175/03 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 28. aprīlis | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 175/03

Euro maiņas kurss — 2022. gada 28. aprīlis

6

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās |
| 2022/C 175/04 | Paziņojums, ar ko groza paziņojumu par izsludināto vakanci uz Administratīvā direktora amatu (pakāpe AD 14) Eirojustā – Hāgā (Nīderlande) – 22/EJ/05 ( OV C 129, 22.3.2022. ) | 7 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 175/05 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 8 |
| 2022/C 175/06 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 13 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

2022/C 175/04

Paziņojums, ar ko groza paziņojumu par izsludināto vakanci uz Administratīvā direktora amatu (pakāpe AD 14) Eirojustā – Hāgā (Nīderlande) – 22/EJ/05 ( OV C 129, 22.3.2022. )

( OV C 129, 22.3.2022. )

7

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 175/05

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

8

2022/C 175/06

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

13

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums iebildumu necelšanā pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP) ( OV C 166, 20.4.2022. ) | 17 |

Labojumi

Labojums iebildumu necelšanā pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP) ( OV C 166, 20.4.2022. )

( OV C 166, 20.4.2022. )

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Par tās Komisijas regulas teksta projekta apstiprināšanu, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu un de minimis atbalsta maksimālajām kumulatīvajām summām groza Regulu (ES) Nr. 717/2014

(2022/C 175/01)

2021. gada 17. decembrī Komisija apstiprināja tās Komisijas regulas teksta projektu, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu un de minimis atbalsta maksimālajām kumulatīvajām summām groza Regulu (ES) Nr. 717/2014.

Komisijas regulas projekts ir pievienots šā paziņojuma pielikumā. 2022. gada janvārī tas tiks nodots sabiedriskai apspriešanai, sk.

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PIELIKUMS

PROJEKTS KOMISIJAS REGULA (ES) .../..

(XXX)

ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu un de minimis atbalsta maksimālajām kumulatīvajām summām groza Regulu (ES) Nr. 717/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/1588 (2015. gada 13. jūlijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | 2019. gada 29. aprīlī Komisija sāka izvērtēt zvejniecības un akvakultūras nozarē sniegtajam valsts atbalstam piemērojamo nozarisko instrumentu un arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 717/2014 darbības rezultātus kopš minēto instrumentu pieņemšanas 2014.–2015. gadā, lai uz 2023.–2027. gada periodu tos grozītu vai atceltu. Provizoriskie minētā izvērtējuma rezultāti liecina, ka Regula (ES) Nr. 717/2014 joprojām ir relevants, iedarbīgs un lietderīgs instruments, kurš jo īpaši ļauj dalībvalstīm ātri novērst īstermiņa negatīvo ietekmi, ko rada negaidīti notikumi, kuri varētu vājināt dzīvotspējīgu operatoru ekonomisko sniegumu un apdraudēt darbvietas (2). Tomēr Regulai (ES) Nr. 717/2014 arī turpmāk vajadzētu būt saskanīgai un konsekventai ar citiem noteikumiem, kas ir relevanti valsts atbalsta novērtēšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē, un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (3). |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 29. aprīlī Komisija sāka izvērtēt zvejniecības un akvakultūras nozarē sniegtajam valsts atbalstam piemērojamo nozarisko instrumentu un arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 717/2014 darbības rezultātus kopš minēto instrumentu pieņemšanas 2014.–2015. gadā, lai uz 2023.–2027. gada periodu tos grozītu vai atceltu. Provizoriskie minētā izvērtējuma rezultāti liecina, ka Regula (ES) Nr. 717/2014 joprojām ir relevants, iedarbīgs un lietderīgs instruments, kurš jo īpaši ļauj dalībvalstīm ātri novērst īstermiņa negatīvo ietekmi, ko rada negaidīti notikumi, kuri varētu vājināt dzīvotspējīgu operatoru ekonomisko sniegumu un apdraudēt darbvietas (2). Tomēr Regulai (ES) Nr. 717/2014 arī turpmāk vajadzētu būt saskanīgai un konsekventai ar citiem noteikumiem, kas ir relevanti valsts atbalsta novērtēšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē, un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (3).

| (2) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2020/2008 (4) Regulas (ES) Nr. 717/2014 piemērošanas periods tika pagarināts līdz 2022. gada 31. decembrim, lai tādējādi nodrošinātu, ka dalībvalstis var turpināt nelielas atbalsta summas piešķirt vēl pirms Regulas (ES) 2021/1139 pieņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2020/2008 (4) Regulas (ES) Nr. 717/2014 piemērošanas periods tika pagarināts līdz 2022. gada 31. decembrim, lai tādējādi nodrošinātu, ka dalībvalstis var turpināt nelielas atbalsta summas piešķirt vēl pirms Regulas (ES) 2021/1139 pieņemšanas.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 717/2014 3. panta 3. punktā minētās maksimālās kumulatīvās de minimis atbalsta summas, ko dalībvalstī jebkurā triju fiskālo gadu periodā piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, būtu jāatjaunina, iekļaujot jaunākos nozares datus. Konkrēti, maksimālās kumulatīvās summas būtu jānosaka, pamatojoties uz katras dalībvalsts zvejas, apstrādes un akvakultūras darbību vidējo gada apgrozījumu par trim gadiem 2014.–2018. gada periodā un no šā piecu gadu perioda izslēdzot gadus ar visaugstāko un ar viszemāko rādītāju. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 717/2014 3. panta 3. punktā minētās maksimālās kumulatīvās de minimis atbalsta summas, ko dalībvalstī jebkurā triju fiskālo gadu periodā piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, būtu jāatjaunina, iekļaujot jaunākos nozares datus. Konkrēti, maksimālās kumulatīvās summas būtu jānosaka, pamatojoties uz katras dalībvalsts zvejas, apstrādes un akvakultūras darbību vidējo gada apgrozījumu par trim gadiem 2014.–2018. gada periodā un no šā piecu gadu perioda izslēdzot gadus ar visaugstāko un ar viszemāko rādītāju.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var turpināt piešķirt nelielas atbalsta summas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 717/2014, un lai panāktu nepārtrauktību un juridisko noteiktību, ir lietderīgi veikt vairākus šā akta 1. pantā nosauktos Regulas (ES) Nr. 717/2014 pielāgojumus, ar kuriem tiktu atspoguļota tiesiskā un ekonomiskā attīstība zvejniecības un akvakultūras nozarē un minētās regulas piemērošanas periods pagarināts līdz 2027. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var turpināt piešķirt nelielas atbalsta summas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 717/2014, un lai panāktu nepārtrauktību un juridisko noteiktību, ir lietderīgi veikt vairākus šā akta 1. pantā nosauktos Regulas (ES) Nr. 717/2014 pielāgojumus, ar kuriem tiktu atspoguļota tiesiskā un ekonomiskā attīstība zvejniecības un akvakultūras nozarē un minētās regulas piemērošanas periods pagarināts līdz 2027. gada 31. decembrim.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 717/2014 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 717/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 717/2014 groza šādi:

| (1) | regulas 1. panta 1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | atbalstu zvejas darbību pagaidu vai galīgai pārtraukšanai, ja vien Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1139 (*1) nav īpaši noteikts citādi; |
| --- | --- | --- |

(1)

regulas 1. panta 1. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

atbalstu zvejas darbību pagaidu vai galīgai pārtraukšanai, ja vien Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1139 (*1) nav īpaši noteikts citādi;

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.).”;"

| (2) | regulas 8. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “To piemēro līdz 2027. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

(2)

regulas 8. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2027. gada 31. decembrim.”;

| (3) | pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

(3)

pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.).”;”

*1

---

(1)  OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.

1

(2)  [SAGATAVOŠANĀ].

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) 2020/2008 (2020. gada 8. decembris), ar kuru attiecībā uz to piemērošanas periodu un citiem attiecīgiem pielāgojumiem groza Regulas (ES) Nr. 702/2014, (ES) Nr. 717/2014 un (ES) Nr. 1388/2014 (OV L 414, 9.12.2020., 15. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Valsts maksimālais apjoms, kas minēts 3. panta 3. punktā

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Dalībvalstij piešķirtā de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa zvejniecības un akvakultūras nozarē (1) |
| Beļģija | 24 540 750 |
| Bulgārija | 2 172 884 |
| Čehija | 3 842 769 |
| Dānija | 81 833 109 |
| Vācija | 77 196 702 |
| Igaunija | 4 243 567 |
| Īrija | 26 601 846 |
| Grieķija | 28 923 364 |
| Spānija | 217 119 657 |
| Francija | 181 019 480 |
| Horvātija | 8 681 955 |
| Itālija | 118 166 895 |
| Kipra | 998 928 |
| Latvija | 5 513 209 |
| Lietuva | 16 035 859 |
| Luksemburga | 0 |
| Ungārija | 1 259 151 |
| Malta | 3 474 898 |
| Nīderlande | 37 118 541 |
| Austrija | 2 986 023 |
| Polija | 72 434 934 |
| Portugāle | 43 197 046 |
| Rumānija | 4 237 681 |
| Slovēnija | 540 764 |
| Slovākija | 2 071 578 |
| Somija | 12 384 203 |
| Zviedrija | 20 537 179 |
| Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju | 4 377 695 |

(EUR)

Dalībvalsts

Dalībvalstij piešķirtā de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa zvejniecības un akvakultūras nozarē (1)

Beļģija

24 540 750

Bulgārija

2 172 884

Čehija

3 842 769

Dānija

81 833 109

Vācija

77 196 702

Igaunija

4 243 567

Īrija

26 601 846

Grieķija

28 923 364

Spānija

217 119 657

Francija

181 019 480

Horvātija

8 681 955

Itālija

118 166 895

Kipra

998 928

Latvija

5 513 209

Lietuva

16 035 859

Luksemburga

0

Ungārija

1 259 151

Malta

3 474 898

Nīderlande

37 118 541

Austrija

2 986 023

Polija

72 434 934

Portugāle

43 197 046

Rumānija

4 237 681

Slovēnija

540 764

Slovākija

2 071 578

Somija

12 384 203

Zviedrija

20 537 179

Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju

4 377 695

---

(1)  (1) De minimis atbalsta maksimālās kumulatīvās summas nosaka, pamatojoties uz katras dalībvalsts zvejas, apstrādes un akvakultūras darbību vidējo gada apgrozījumu par trim gadiem 2014.–2018. gada periodā un no šā piecu gadu perioda izslēdzot gadus ar visaugstāko un ar viszemāko rādītāju.”

---

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/5

---

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana

(Lieta M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 175/02)

Eiropas Komisija 2021. gada 3. martā saņēma paziņojumu (1) par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (“Apvienošanās regula”) 4. pantu un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši 4. panta 5. punktam.

Komisija 2021. gada 12. aprīlī pieņēma lēmumu ierosināt lietu (3) saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Paziņojuma iesniedzējs 2022. gada 21. aprīlī informēja Komisiju par paziņojuma atsaukšanu un pierādīja, ka koncentrācija ir pārtraukta.

---

(1)  OV C 82, 11.3.2021., 12. lpp.

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(3)  OV C 133, 16.4.2021., 2. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/6

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 28. aprīlis

(2022/C 175/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0485 |
| JPY | Japānas jena | 137,13 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4421 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84350 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3594 |
| CHF | Šveices franks | 1,0216 |
| ISK | Islandes krona | 137,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,8990 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,526 |
| HUF | Ungārijas forints | 377,06 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6891 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9479 |
| TRY | Turcijas lira | 15,5362 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4814 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3498 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2267 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6221 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4556 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 337,82 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,7472 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,9381 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5703 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 222,05 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5741 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,845 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,152 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2465 |
| MXN | Meksikas peso | 21,4531 |
| INR | Indijas rūpija | 80,3670 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0485

JPY

Japānas jena

137,13

DKK

Dānijas krona

7,4421

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84350

SEK

Zviedrijas krona

10,3594

CHF

Šveices franks

1,0216

ISK

Islandes krona

137,80

NOK

Norvēģijas krona

9,8990

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,526

HUF

Ungārijas forints

377,06

PLN

Polijas zlots

4,6891

RON

Rumānijas leja

4,9479

TRY

Turcijas lira

15,5362

AUD

Austrālijas dolārs

1,4814

CAD

Kanādas dolārs

1,3498

HKD

Hongkongas dolārs

8,2267

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6221

SGD

Singapūras dolārs

1,4556

KRW

Dienvidkorejas vona

1 337,82

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,7472

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,9381

HRK

Horvātijas kuna

7,5703

IDR

Indonēzijas rūpija

15 222,05

MYR

Malaizijas ringits

4,5741

PHP

Filipīnu peso

54,845

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,152

BRL

Brazīlijas reāls

5,2465

MXN

Meksikas peso

21,4531

INR

Indijas rūpija

80,3670

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/7

---

Paziņojums, ar ko groza paziņojumu par izsludināto vakanci uz Administratīvā direktora amatu (pakāpe AD 14) Eirojustā – Hāgā (Nīderlande) – 22/EJ/05

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 129, 2022. gada 22. marts)

(2022/C 175/04)

17. lappuses pēdējā rindkopā:

| tekstu: | “Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2022. gada 28. aprīlis, pusnakts, Centrāleiropas laiks.” |
| --- | --- |
| lasīt šādi: | “Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2022. gada 10. maijs, pusnakts, Centrāleiropas laiks.” |

tekstu:

“Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2022. gada 28. aprīlis, pusnakts, Centrāleiropas laiks.”

lasīt šādi:

“Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2022. gada 10. maijs, pusnakts, Centrāleiropas laiks.”

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/8

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2022/C 175/05)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

“Bulot de la Baie de Granville”

ES Nr.: PGI-FR-02319-AM01 – 30.12.2021.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Bulot de la Baie de Granville”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkāju gliemezis, kas pieder pie sugas Buccinum undatum. To tirgo veselu un čaulā:

| — | dzīvā veidā; vai |
| --- | --- |

—

dzīvā veidā; vai

| — | svaigi pagatavotu, pasterizētu vai sasaldētu. |
| --- | --- |

—

svaigi pagatavotu, pasterizētu vai sasaldētu.

Gatavošanas laikā to var aromatizēt.

Čaulas krāsa, kas bieži vien ir gaiša, mainās no baltas līdz tumšbrūnai un no zaļganbaltas līdz tumšzaļai, atkarībā no vairāk vai mazāk izteiktas aļģu klātbūtnes uz virsmas. Uz čaulas var būt sarkanīgi plankumi, ko izraisa mikroaļģu klātbūtne. Pēda ir baltā, ziloņkaula vai krēmkrāsā, vietām ir neliels rievojums un melni plankumi.

Izmēru nosaka, izmērot čaulu no virsotnes līdz sifonālajam kanālam. Gliemežu “Bulot de la Baie de Granville” izmērs ir robežās no 47 līdz 70 mm. Tomēr partijā var būt īpatņi, kas ir mazāki par 47 mm, nepārsniedzot 8 % robežu, un lielāki par 70 mm, nepārsniedzot 15 % robežu.

Tā kā gliemežiem ir vajadzīgs noteikts dzīves ilgums, lai sasniegtu vajadzīgo izmēru, tie bieži vien pārnēsā jūras organismus (bārkstis, tārpus, krepiduļus), ko sauc par epibiontiem un kas pielipuši pie čaulas. Epibiontu klātbūtne partijās, kas tiek tirgotas ar AĢIN “Bulot de la Baie de Granville”, ir ierobežota līdz 25 % īpatņu. Šī proporcija tiek novērtēta, uzskaitot īpatņus, kas ir izteikti epibiontu pārnēsātāji, un šā kritērija pamatā ir fotogrāfiska analīze.

Gliemežiem “Bulot de la Baie de Granville” ir joda, jūras un aļģu aromāts. Pēc termiskās apstrādes “Bulot de la Baie de Granville” garšai ir raksturīga maiga konsistence, ir jūtams mitrums un joda, jūras un lazdu riekstu aromāti. Tas var būt nedaudz kraukšķīgs nelielu nosēdumu vai čaulas atlūzu dēļ. Tam nav gļotu aromāta vai piegaršas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

–

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Gliemeži “Bulot de la Baie de Granville” tiek zvejoti un izkrauti krastā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

–

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz visiem ar AĢIN apzīmēto gliemežu iepakojumiem norāda:

| — | nosaukumu “Bulot de la Baie de Granville”, kas ierakstīts ar skaidriem, salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kuru izmēri, kā arī platums un augstums ir lielāki par tiem, kas izmantoti jebkuras citas norādes atveidei uz etiķetes; |
| --- | --- |

—

nosaukumu “Bulot de la Baie de Granville”, kas ierakstīts ar skaidriem, salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kuru izmēri, kā arī platums un augstums ir lielāki par tiem, kas izmantoti jebkuras citas norādes atveidei uz etiķetes;

| — | Eiropas Savienības AĢIN simbolu tirdzniecības nosaukuma tuvumā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības AĢIN simbolu tirdzniecības nosaukuma tuvumā.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Bulot de la Baie de Granville” ģeogrāfiskā apgabala robežas nosaka:

| — | zvejas apgabals jūrā; |
| --- | --- |

—

zvejas apgabals jūrā;

| — | izkraušanas apgabals krastā. |
| --- | --- |

—

izkraušanas apgabals krastā.

Zvejas apgabals

Gliemeži “Bulot de la Baie de Granville” tiek zvejoti Kotentīnas (Cotentin) pussalas rietumos piekrastes apgabalā, kas stiepjas no Gurī (Goury) raga ziemeļos līdz Šampo (Champeaux) ragam dienvidos. Tos zvejo piekrastes joslā 30 jūras jūdžu attālumā no izkraušanas vietām.

Izkraušanas apgabals krastā

Izkraušanas apgabalā ietilpst visas piekrastes komūnas, kas atrodas starp Gurī (Goury) ragu ziemeļos un Šampo (Champeaux) ragu dienvidos. Tajā ietilpst šādas Manšas (Manche) departamenta komūnas:

šādu komūnu teritorijas pilnībā:

Agon-Coutainville; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Granville; Hauteville-sur-Mer; La Haye; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; Lessay; Lingreville; Les Moitiers-d’Allonne; Montmartin-sur-Mer; Orval sur Sienne; Les Pieux; Pirou; Port-Bail-sur-Mer; Regnéville-sur-Mer; Le Rozel; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne un Tréauville;

šādu komūnu teritorijas daļēji: La Hague un Gouville-sur-Mer.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Granvilas līča apvidum ir raksturīgs plašs plūdmaiņu diapazons (vidējā amplitūda 10,5 metri) un tāla jūras atkāpšanās bēguma laikā. Ūdens masu kustība plūdmaiņu cikla laikā Granvilā izraisa straumes, kuru ātrums sasniedz divus mezglus.

Spēcīgās straumes izraisa ievērojamu ūdens stabu izkliedi, un ūdens masas pastāvīgi tiek sajauktas vertikālā virzienā (bez noslāņošanās).

Masīvā ūdeņu sajaukšanās plūdmaiņu straumju un bangu dēļ samazina ūdens temperatūras sezonālo izmaiņu amplitūdu līdz aptuveni 10 °C. Vidējā temperatūra vasarā ir aptuveni 17 °C un ziemā 8 °C.

Spēcīgās straumes un plašais plūdmaiņu diapazons izraisa pastāvīgu ūdens masu atjaunošanos, ko nodrošina ieplūdes no atklātās jūras, tādēļ ūdens kvalitāte ir izcila un ūdens temperatūra — vēsa.

Granvilas līcī ir noteikta batimetriskā viendabība, un dziļumi, kas pārsniedz 50 m, ir sastopami tikai apgabalā tālāk par 30 jūras jūdzēm no Rietumkotentīnas piekrastes ostām.

Tā ir gliemežvāku atliekām bagāta teritorija, kurā ļoti reti ir sastopami gļotaini nosēdumi (smalkie nosēdumi).

Kotentīnas rietumu krastā valda mērens okeāna klimats (gada vidējā temperatūra ir 11,4 °C), un to ļoti lielā mērā ietekmē mitrās un vēsās gaisa plūsmas no Atlantijas okeāna.

Turklāt vietējās piekrastes īpatnības ir saistītas ar krasta konfigurāciju, kas pavērsta pret valdošajiem rietumu vējiem, un ar lielākoties smilšaino krasta līniju, izņemot ziemeļu un dienvidu galos — tas ierobežo iespējas zvejas kuģiem rast patvērumu un palaist tos ūdenī. Vajadzība izkliedēt gliemežu zvejas laivas gar visu piekrasti un vides aizsardzības apsvērumi ir saistīti ar:

| — | gar krastu izvietoto stāpeļu un izkraušanas vietu lielo skaitu; |
| --- | --- |

—

gar krastu izvietoto stāpeļu un izkraušanas vietu lielo skaitu;

| — | zvejas vienību nelielo izmēru (< 12 m), kas ļauj laivas izvilkt no ūdens vai atvieglo to novietošanu sausumā. |
| --- | --- |

—

zvejas vienību nelielo izmēru (< 12 m), kas ļauj laivas izvilkt no ūdens vai atvieglo to novietošanu sausumā.

Gliemeži ir vietējo Normandijas piekrastes iedzīvotāju tradicionālā uztura sastāvdaļa. Tie tika zvejoti ar rokām vai savākti ar grābekli plūdmaiņu laikā (A. LOKĀRS, Austeru audzēšanas praktiskā rokasgrāmata, 1900, un L. ŽUBĒNS, Pētījumi par ēdamo gliemežvāku atradnēm Francijas piekrastē — Kotentīnas pussala, Okeanogrāfijas institūta biļetens, 1911). Gliemežus patērēja uzturā tiešā veidā un izmantoja arī kā ēsmu makšķerēm, kas paredzētas cēlāku zivju, piemēram, mencu, ķeršanai.

20. gadsimta pirmajā pusē mazapjoma zveja ar lamatām, traļiem vai dragām, kas ir ļoti izplatītas Granvilas reģionā, ļāva piezvejot arī gliemežus, un tā bija interesanta papildnodarbe, ko nodrošināja plūdmaiņas.

No 20. gadsimta vidus tika izstrādātas specializētas metodes. Ž. LEDANTEKS 1947. gadā ziņoja, ka pastāv specializēta gliemežu zveja, “kurā gliemjus dodas zvejot ar lamatām pie krasta” (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947–1949 – Tome XV.FASC. 1-4, Nr. 54–60).

Gliemežu “Bulot de la Baie de Granville” profesionālās zvejas uzplaukums notika 20. gadsimta otrajā pusē, kad parādījās aprīkojums, kas ļāva zvejot lielākos apjomos. Tādējādi šī darbība kļuva profesionāla, specifiska un ienesīga. Starp šīm īpašajām iekārtām var minēt lamatas gliemežu ķeršanai un caurumotas kastes to transportēšanai.

No 1985. gada Granvilas līcī attiecībā uz gliemežu zveju tika ieviesta resursu pārvaldības sistēma (kuģu izmērs, zvejas rīku veids, zvejas grafiks utt.), lai saglabātu resursus un lamatu zvejai raksturīgo mājražošanas iedabu.

Produkta specifika

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkāju gliemezis, kas pieder pie sugas Buccinum undatum. Raksturīgās iezīmes:

| — | veseli gliemeži, ar čaulu; |
| --- | --- |

—

veseli gliemeži, ar čaulu;

| — | svaigums; |
| --- | --- |

—

svaigums;

| — | izmēri: no 47 līdz 70 mm; no tiem mazāk nekā 15 % gliemežu ir lielāki par 70 mm un mazāk nekā 8 % ir mazāki par 47 mm; |
| --- | --- |

—

izmēri: no 47 līdz 70 mm; no tiem mazāk nekā 15 % gliemežu ir lielāki par 70 mm un mazāk nekā 8 % ir mazāki par 47 mm;

| — | lietojot uzturā: maz vai nav nosēdumu, jūras, joda, aļģu un lazdu riekstu aromāti, bez gļotu aromāta un piegaršas. |
| --- | --- |

—

lietojot uzturā: maz vai nav nosēdumu, jūras, joda, aļģu un lazdu riekstu aromāti, bez gļotu aromāta un piegaršas.

Saikne

Saiknei ar “Bulot de la Baie de Granville” ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir šā produkta īpašā kvalitāte un reputācija.

Produkta kvalitāte lielākoties izriet no ģeogrāfiskās vides īpatnībām, ko papildina zvejnieku īpašā zinātība.

Dabas apstākļi Granvilas līcī (batimetrija, ievērojamais ūdens līmeņa kritums, ūdens kvalitāte un temperatūra) veicina aukstam jūras ūdenim piemērotās sugas Buccinum undatum attīstību.

Zvejnieki ir pielāgojuši savu darbību apgabala īpatnībām. Plašā plūdmaiņu diapazona dēļ ostas ir pieejamas tikai paisuma laikā. Plūdmaiņu režīms, kas sadala dienu uz pusēm, nosaka laiku, kad doties zvejā un kad atgriezties — laivas ierobežo zvejas periods, kas nevar pārsniegt 16 stundas.

“Bulot de la Baie de Granville” pievilcība ir saistīta ar svaigumu, ko garantē šāds zvejas īslaicīgums, kā arī ar dzīvīguma un organoleptisko īpašību saglabāšanos, ko nodrošina:

| — | tā sauktā “maigā zveja” ar lamatām, kas ļauj izvairīties no spriedzes, piemēram, čaulai saplīstot vai sajaucoties ar jūras nosēdumiem, un iegūt neskartus un ļoti dzīvīgus gliemežus; |
| --- | --- |

—

tā sauktā “maigā zveja” ar lamatām, kas ļauj izvairīties no spriedzes, piemēram, čaulai saplīstot vai sajaucoties ar jūras nosēdumiem, un iegūt neskartus un ļoti dzīvīgus gliemežus;

| — | zvejas vietu izvēle, zvejnieku veiktā šķirošana un tīrīšana, kas likvidē ēsmas un nosēdumu paliekas; |
| --- | --- |

—

zvejas vietu izvēle, zvejnieku veiktā šķirošana un tīrīšana, kas likvidē ēsmas un nosēdumu paliekas;

| — | lokāla, regulāra un līdzsvarota zvejas apgabala apsaimniekošana, kas nodrošina salīdzinoši nelielus un stabilus izmērus; |
| --- | --- |

—

lokāla, regulāra un līdzsvarota zvejas apgabala apsaimniekošana, kas nodrošina salīdzinoši nelielus un stabilus izmērus;

| — | uzglabāšana caurumotās kastēs, kas veicina produkta dzīvīguma un integritātes saglabāšanos līdz pārdošanai svaigā veidā vai līdz pagatavošanai. |
| --- | --- |

—

uzglabāšana caurumotās kastēs, kas veicina produkta dzīvīguma un integritātes saglabāšanos līdz pārdošanai svaigā veidā vai līdz pagatavošanai.

Mērenie klimatiskie apstākļi arī ir labvēlīgi, lai dzīvie gliemeži pareizi saglabātos no ūdens atstāšanas brīža līdz to izkraušanai krastā, nepievienojot ledu.

Visbeidzot, nosēdumu klātbūtne uzlabo “Bulot de la Baie de Granville” garšas kvalitāti. Gandrīz nemaz nav gļotaino nosēdumu, par kuriem zināms, ka tie pasliktina gliemežu organoleptiskās īpašības (tumšs ārējais izskats, gļotu aromāts un piegarša).

Jau vairākus gadu desmitus Granvilas līča gliemežiem ir laba reputācija vietējo iedzīvotāju vidū, un kopš 2-. gadsimta astoņdemitajiem gadiem ar tiem ir saistīta profesionālās zvejas attīstība, tāpēc Granvilas līcis ir kļuvis par visas Francijas mēroga centru gliemežu zvejas attīstībai un tirdzniecībai tradicionālajā veselo gliemežu veidā.

Saistībā ar to, ka aktuāli ir kļuvuši jūras velšu šķīvji un ēdiena gatavošana kļuvusi par jaunu tirdzniecības paveidu, “Bulot de la Baie de Granville” mārketings ir veicinājis gliemežu patēriņa pieaugumu visā valstī un uzlabojis Granvilas reputāciju. “Bulot de la Baie de Granville” labo reputāciju pazinēju vidū apliecina arī termina “bulot” (gliemezis) izcelsme. Būtībā līdz 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem vēžveidīgo oficiālais tirdzniecības nosaukums bija “buccin” (gliemezis), bet produkts bija labāk pazīstams ar nosaukumu “bulot”, kas ir Normandijas izcelsmes termins. Tā lietošana izplatījās līdz ar mārketinga attīstību, un “bulot” ir kļuvis par oficiālu nosaukumu — tāpat kā “buccin”. Vēlāk pilnais nosaukums “Bulot de la Baie de Granville” komerciāli tika izmantots arvien plašāk, lai informētu patērētājus un popularizētu Granvilas līcī iegūtos gliemežus.

“Bulot de la Baie de Granville” labā reputācija ir pāraugusi profesionālo un reģionālo ietvaru, pateicoties drukātajiem plašsaziņas līdzekļiem un televīzijas pārraidēm. Varam minēt slaveno jūras lietām veltīto pārraidi “Talasa” ar īpašu reportāžu “Gliemežu vācējs no Granvilas, reportāža par nedaudz īpatnēju zveju: gliemežu zveja Granvilā” 1996. gada maijā.

Kā 2013. gada februārī apliecināja mēnešraksts “Terra Eco”, izcelsme “Granvilas līcī” tagad ir vērtējama kā īsta kvalitātes garantija valsts un visas Eiropas mērogā attiecībā uz “Bulot de la Baie de Granville” lietošanu uzturā: “Granvilas gliemeži, kas ir slaveni ar savu svaigumu un aromātu bez gļotu pēcgaršas, tiek eksportēti uz četriem Francijas un tuvākās Eiropas nostūriem”.

Skaistākā televīzijas epitāfija, slavinot “Bulot de la Baie de Granville”, pieder izcilajam šefpavāram Gajam MARTĒNAM, kurš 2014. gadā TV5 Monde raidījumā “Delikateses”, kas bija veltīts Normandijas vēžveidīgajiem, norādīja: “Gliemeži — jūs tos redzat visur, bet jums ir jāizvēlas Granvilas līča gliemeži, jo tie aptver visu šo reģionu, tā pratību, es pat teiktu — šo zemi un jūru...”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-757e6893-2c06-411d-ad49-3c0dcc5363a5

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/13

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2022/C 175/06)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Sainte-Maure de Touraine”

ES Nr.: PDO-FR-0133-AM04 - 17.12.2021.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

“Sainte-Maure de Touraine”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Sainte-Maure de Touraine” ir siers, kas izgatavots tikai no svaiga kazas pilnpiena. Tas ir mīkstais siers, ko lielākoties iegūst piena koagulācijā, pievienojot nedaudz himozīna un ļaujot sūkalām notecēt bez presēšanas.

Uz siera ir redzams virspusējs iepelējums, un tā miza ir apkaisīta ar pelniem.

Siera garša ir pienskāba, bez pārlieka sāļuma vai skābuma, ar žāvētu augļu aromātu un augu izcelsmes, piemēram, siena, notīm. Tā konsistence ir krēmveidīga, pat nedaudz mitra, un nogatavinot kļūst sausāka, dažkārt drupana.

Pēc siera pārgriešanas tā griezuma vieta ir ar maigu, viendabīgu un smalku izskatu, baltā vai ziloņkaula krāsā.

Sieru noformē konusveidīga stienīša formā. Kopējais sausnas svars nedrīkst būt mazāks par 100 g uz katru siera galvu.

Tauku saturs sausnā ir vismaz 45 procenti.

Katru “Sainte-Maure de Touraine” siera galvu garenvirzienā šķērso graudaugu stiebrs, uz kura iededzina vismaz cilmes vietas nosaukumu un ražotnes identifikācijas kodu.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Slaucamās kazas pieder pie Alpine, Saanen vai Poitevine šķirnes vai ir šo šķirņu krustojumi.

Vismaz 825 kg (proti, 75 %) sausnas katras slaucamās kazas kopējā gada barības devā tiek iegūti ģeogrāfiskajā apgabalā. Dažu veidu barība (piemēram, dehidrētā lucerna) ģeogrāfiskajā apgabalā nav pieejama, un to iegūst citur.

Zālāju platība ir vismaz 1 000 m2 uz vienu slaucamo kazu. Šī platība atbilst pašas saimniecības platībai un/vai līdzvērtīgām platībām, ja barību iepērk.

Katrai slaucamai kazai gadā izbaro rupjo lopbarību, kas atbilst vismaz 550 kg sausnas. Rupjā lopbarība tiek iegūta tikai ģeogrāfiskajā apgabalā. To izbaro svaigā, skābbarības vai siena veidā. Skābbarības apjoms nepārsniedz 355 kg sausnas gadā uz vienu kazu. Vienai slaucamai kazai tas nedrīkst pārsniegt 1 kg sausnas dienā. Skābbarību izbaro kopā ar sienu, rupjo zaļbarību vai ganīšanas laikā.

Atļautie rupjās lopbarības veidi ir norādīti īpašā sarakstā.

Papildbarība nepārsniedz 50 % slaucamo kazu barības, t. i., ne vairāk kā 550 kg sausnas.

Atļautie papildbarības veidi ir norādīti īpašā sarakstā.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic ģeogrāfiskajā apgabalā, kas noteikts 4. punktā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus obligātajām norādēm, ko paredz noteikumi par pārtikas produktu marķēšanu un noformēšanu, sierus ar cilmes vietas nosaukumu “Sainte-Maure de Touraine” tirgo ar individuālu marķējumu, kurā vienā un tajā pašā redzamības laukā ir iekļauts cilmes vietas nosaukums “Sainte-Maure de Touraine” un Eiropas Savienības ACVN simbols.

Neatkarīgi no tiesību aktos paredzētajām norādēm, kas piemērojamas visiem sieriem, jebkura cita apzīmējuma vai norādes, kas ir saistīta ar attiecīgo cilmes vietas nosaukumu, izmantošana marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos ir aizliegta, izņemot īpašas preču vai ražotāja zīmes.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas ietver šādu pašvaldību teritoriju, kura noteikta 2021. gada oficiālajā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatorā:

Endras [Indre] departamentā (36) – Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois-Faverolles un Villiers;

visā Endras un Luāras [Indre-et-Loire] departamenta (37) teritorijā;

Luāras un Šēras [Loir-et-Cher] departamentā (41) – Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (pour le territoire de la commune de Thenay), Couddes, Couffy, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Thenay, Thésée, Troo, Valencisse, Vallée-de-Ronsard, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur un Villeporcher;

Vjennas [Vienne] departamentā (86) – Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières un Vicq-sur-Gartempe.

Kartogrāfiskie dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta tīmekļa vietnē.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Sainte-Maure de Touraine” ir kazas piena siers, kura galvenās īpatnības ir iegarena stienīša forma, siera galvu garenvirzienā šķērsojošais graudaugu stiebrs, žāvētu augļu aromāti un augu izcelsmes, piemēram, siena, notis, kā arī krēmveidīga konsistence, kas nogatavinot kļūst drupana. Šīs īpašības sieram nodrošina kazkopības zinātība, turklāt kazas tiek barotas ar tādu rupjo lopbarību, kura saražota tikai ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī ražošanas zinātība (receklis, kuru iegūst pārsvarā ar pienskābes baktēriju kultūrām, lēna notecināšana, virsmas apkaisīšana ar pelniem un sāli pēc izņemšanas no veidnes) un nogatavināšanas zinātība, kas ļauj izveidot raksturīgo nogatavināšanas mikrofloru.

“Sainte-Maure de Touraine” ģeogrāfiskais apgabals atrodas Parīzes baseina dienvidrietumos, ietverot vēsturisko Turēnas [Touraine] provinci. Luāra, kas šķērso šo apgabalu no austrumiem uz rietumiem, un tās pietekas būtiski ietekmē mazu reģionu veidoto ainavu.

Atklātās plakankalnes ainavas, kur audzē lielākoties graudaugu kultūras, mijas ar sadrumstalotāka rakstura ielejām, kurās lauksaimniecība ir specializējusies, pievēršoties īpaša veida ražošanai (vīnkopībai, augļkopībai, lopkopībai un dārzkopībai). Šajās plakankalnēs ir izplatītas arī māla un māla-kaļķakmens augsnes.

Okeāna ietekmē klimats, kam raksturīgas maigas ziemas un vasaras, ļauj audzēt dažādus dzīvnieku barošanai vajadzīgus lopbarības augus un graudaugus. Okeāna ietekme, kas tikai ļoti lēnām samazinās austrumu virzienā pa Luāras ielejas asi, visā apgabalā nodrošina salīdzinoši vienveidīgu klimatu.

Līdz 20. gadsimta vidum kazu ganāmpulku šeit nebija. Nabadzīgākajās lauku mājsaimniecībās turēja ne vairāk kā 1–3 kazas. Ar kazu kopšanu nodarbojās vecmāmiņas (vai mazmeitas, kas jau bērnībā pārņēma vecmāmiņu zinātību), un viņas rūpējās par dzīvniekiem, baroja un slauca tos, kā arī sēja sieru. Svaigo pilnpienu pārstrādāja tūlīt pēc izslaukšanas. “Sainte-Maure de Touraine” veidnes ietilpība atbilst piena apjomam, ko dienas laikā saražo viena kaza, proti, aptuveni 2,5 litriem piena uz vienu siera galvu. Tolaik sierotavu nebija, šis darbs tika veikts virtuvē un sieru lika žāvēties pie skursteņa. Iegarenā stienīša forma padarīja sieru trauslu un grūti apstrādājamu, un graudaugu stiebra gareniska ievietošana šo apstrādi atviegloja.

Šī vēsture ir mūsdienīgo ražošanas metožu pamats. Sieru iegūst svaiga pilnpiena pienskābā koagulācijā, pievienojot nelielu daudzumu himozīna ierauga. Recekli formē konusveidīgās veidnēs.

“Sainte-Maure de Touraine” izgatavo no svaiga kazas pilnpiena, kas ir nedaudz ieraudzēts, lai iegūtu pienskābu recekli. Tā īpatnības ir:

| — | raksturīga konusveida forma; |
| --- | --- |

—

raksturīga konusveida forma;

| — | smalka, maiga un viendabīga masa baltā vai ziloņkaula krāsā; |
| --- | --- |

—

smalka, maiga un viendabīga masa baltā vai ziloņkaula krāsā;

| — | krēmveidīga konsistence, kas nogatavinot kļūst sausāka un drupanāka; |
| --- | --- |

—

krēmveidīga konsistence, kas nogatavinot kļūst sausāka un drupanāka;

| — | pārklājums, kuram pēc desmit dienu ilga nogatavināšanas perioda ir labi attīstīta miza ar pelējuma ziedu uz virsmas, kas redzams ar neapbruņotu aci; |
| --- | --- |

—

pārklājums, kuram pēc desmit dienu ilga nogatavināšanas perioda ir labi attīstīta miza ar pelējuma ziedu uz virsmas, kas redzams ar neapbruņotu aci;

| — | graudaugu stiebrs, kas garenvirzienā iespiests sierā; |
| --- | --- |

—

graudaugu stiebrs, kas garenvirzienā iespiests sierā;

| — | pienskāba garša ar žāvētu augļu aromātiem un augu notīm. |
| --- | --- |

—

pienskāba garša ar žāvētu augļu aromātiem un augu notīm.

Šis kazas piena siers ir cēlies no Turēnas [Touraine] visnabadzīgākajām augsnēm.

Ģeogrāfiskā apgabala māla un māla-kaļķakmens augsnes, kas ir piemērotas rupjās lopbarības un graudaugu audzēšanai, ir veicinājušas lauksaimniecības vismazprasīgāko nozaru attīstību, jo tika ierīkotas sākumā pieticīgas kazaudzētavas, kurās iegūto pienu sākotnēji izmantoja siera ražošanai tikai pašpatēriņam.

“Sainte-Maure de Touraine” īpatnējo formu noteica veidne, kuru sākotnēji izgatavoja no klūgu pinuma. Šīs veidnes ietilpība atbilst vienas kazas izslaukumam dienas laikā. Iegarena stienīša forma un dažkārt trauslā masas konsistence padara sieru drupanu un grūti apstrādājamu, tāpēc graudaugu stiebra gareniskajai ievietošanai sākotnēji bija praktiska nozīme, jo tā atviegloja darbības ar šo sieru, bet vēlāk kļuva par identifikācijas zīmi patērētājiem.

Iegarenas veidnes un pienskābes kultūru izmantošana apvienojumā ar lēno notecināšanu, pielāgojoties lauku saimniecības darba ritmam, un siera virsmas apkaisīšana ar pelniem un sāli pēc izņemšanas no veidnes nodrošina siera konsistenci un masas smalkumu, kā arī tādu virsmas un tilpuma attiecību, kas nogatavināšanas laikā ļauj izveidoties “Sainte-Maure de Touraine” raksturīgajai nogatavināšanas mikroflorai, kura piešķir sieram raksturīgās garšas un aromātiskās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0044ace0-9759-4aae-a3cf-fe706eac1395

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

Labojumi

| 29.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/17

---

Labojums iebildumu necelšanā pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 166, 2022. gada 20. aprīlis
  )

(2022/C 175/07)

Uz vāka satura rādītājā:

tekstu:

“Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP)”

lasīt šādi:

“Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10488 – FAURECIA / HELLA)”.

5. lappusē dokumenta tekstu aizstāj ar šādu:

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10488 – FAURECIA / HELLA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 166/03)

Komisija 2022. gada 24. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10488. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10488. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---