# Den Europæiske Unions C 157/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 157 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang11. april 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 157

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang11. april 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2022/C 157/01 | Rådets henstilling af 5. april 2022 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2022/C 157/01

Rådets henstilling af 5. april 2022 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (
  1
  )

1

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 157/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10531 — SANTANDER / MAPFRE / JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 157/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10531 — SANTANDER / MAPFRE / JV) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 157/03 | Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/581 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 11 |
| 2022/C 157/04 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 13 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 157/05 | Euroens vekselkurs — 8. april 2022 | 15 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2022/C 157/06 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til ændring af direktivet om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS’ websted www.edps.europa.eu) | 16 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 157/03

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/581 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

11

2022/C 157/04

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

13

Europa-Kommissionen

2022/C 157/05

Euroens vekselkurs — 8. april 2022

15

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2022/C 157/06

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til ændring af direktivet om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS’ websted www.edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS’ websted www.edps.europa.eu)

16

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 157/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10647 — HOYA / BOE Vision / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 19 |
| 2022/C 157/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 21 |
| 2022/C 157/09 | Meddelelse til de økonomiske aktører — Ny runde af ansøgninger om suspension af den fælles toldtarifs autonome toldsatser for visse industri- og landbrugsprodukter | 23 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 157/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 24 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 157/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10647 — HOYA / BOE Vision / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

19

2022/C 157/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

21

2022/C 157/09

Meddelelse til de økonomiske aktører — Ny runde af ansøgninger om suspension af den fælles toldtarifs autonome toldsatser for visse industri- og landbrugsprodukter

23

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 157/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 5. april 2022

om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 157/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| 1. | Den 15. september 2021 meddelte formanden for Europa-Kommissionen i talen om Den Europæiske Unions tilstand (1), at Europa-Kommissionen ville foreslå, at 2022 gøres til europæisk ungdomsår, »et år, der er viet til at værdsætte de unge, der har ofret så meget for andre«. Det europæiske ungdomsår har bl.a. til formål at »støtte unge i at tilegne sig en bedre forståelse af offentlige politikker på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan og aktivt fremme de forskellige muligheder, som disse politikker tilbyder dem, med hensyn til at støtte deres personlige, sociale, økonomiske og faglige udvikling i en grøn, digital og inklusiv verden, samtidig med at der sigtes mod at fjerne de resterende hindringer derfor« (2). |
| --- | --- |

1.

Den 15. september 2021 meddelte formanden for Europa-Kommissionen i talen om Den Europæiske Unions tilstand (1), at Europa-Kommissionen ville foreslå, at 2022 gøres til europæisk ungdomsår, »et år, der er viet til at værdsætte de unge, der har ofret så meget for andre«. Det europæiske ungdomsår har bl.a. til formål at »støtte unge i at tilegne sig en bedre forståelse af offentlige politikker på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan og aktivt fremme de forskellige muligheder, som disse politikker tilbyder dem, med hensyn til at støtte deres personlige, sociale, økonomiske og faglige udvikling i en grøn, digital og inklusiv verden, samtidig med at der sigtes mod at fjerne de resterende hindringer derfor« (2).

| 2. | Som fremhævet i Europa-Parlamentets beslutning om covid-19’s indvirkning på unge og på sport og idræt (2020/2864 (RSP)) (3) har unge mennesker spillet en central rolle i solidaritetsmotiverede aktiviteter for at opfylde deres lokalsamfunds behov i lyset af covid-19-pandemien, lige fra ledelse af oplysningskampagner til frontlinjearbejde som en del af Det Europæiske Solidaritetskorps og andre frivillige initiativer. |
| --- | --- |

2.

Som fremhævet i Europa-Parlamentets beslutning om covid-19’s indvirkning på unge og på sport og idræt (2020/2864 (RSP)) (3) har unge mennesker spillet en central rolle i solidaritetsmotiverede aktiviteter for at opfylde deres lokalsamfunds behov i lyset af covid-19-pandemien, lige fra ledelse af oplysningskampagner til frontlinjearbejde som en del af Det Europæiske Solidaritetskorps og andre frivillige initiativer.

| 3. | Gennem deres frivillige aktiviteter i Det Europæiske Solidaritetskorps og andre ordninger giver unge konkret virkning til præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som fremhæver underskrivernes ønske om at styrke solidariteten mellem de europæiske folk, til artikel 2 i TEU, der nævner solidaritet som en af medlemsstaternes fælles værdier og til artikel 3 i TEU, hvori det hedder, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd. Deres frivillige humanitære bistandsaktiviteter bidrager til at fremme fred i Europa og i verden og respekt for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne. |
| --- | --- |

3.

Gennem deres frivillige aktiviteter i Det Europæiske Solidaritetskorps og andre ordninger giver unge konkret virkning til præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som fremhæver underskrivernes ønske om at styrke solidariteten mellem de europæiske folk, til artikel 2 i TEU, der nævner solidaritet som en af medlemsstaternes fælles værdier og til artikel 3 i TEU, hvori det hedder, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd. Deres frivillige humanitære bistandsaktiviteter bidrager til at fremme fred i Europa og i verden og respekt for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne.

| 4. | Erfaringerne med den europæiske volontørtjeneste (1996-2018) og Det Europæiske Solidaritetskorps har, selv om de har været vellykkede, vist, at der er behov for yderligere at fremme tværnationalt frivilligt arbejde, navnlig for unge med færre muligheder. I den forbindelse har Rådet opfordret til en revision af Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »Rådets henstilling fra 2008«) for at styrke de europæiske ungdomsprogrammers potentiale med hensyn til at nå ud til unge og hjælpe dem til at opbygge et fællesskab (4). Dette kommer navnlig til udtryk i bilag 4 til arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2019-2027. Desuden henviste Kommissionens rapport om gennemførelsen af EU-strategien for unge af 14. oktober 2021 (5) til revisionen af Rådets henstilling fra 2008. |
| --- | --- |

4.

Erfaringerne med den europæiske volontørtjeneste (1996-2018) og Det Europæiske Solidaritetskorps har, selv om de har været vellykkede, vist, at der er behov for yderligere at fremme tværnationalt frivilligt arbejde, navnlig for unge med færre muligheder. I den forbindelse har Rådet opfordret til en revision af Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »Rådets henstilling fra 2008«) for at styrke de europæiske ungdomsprogrammers potentiale med hensyn til at nå ud til unge og hjælpe dem til at opbygge et fællesskab (4). Dette kommer navnlig til udtryk i bilag 4 til arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2019-2027. Desuden henviste Kommissionens rapport om gennemførelsen af EU-strategien for unge af 14. oktober 2021 (5) til revisionen af Rådets henstilling fra 2008.

| 5. | De fleste af de spørgsmål, der blev rejst i Rådets henstilling fra 2008, er stadig afgørende og er medtaget i dette forslag. Ajourføringen af Rådets henstilling fra 2008 er blevet nødvendig på grund af udvikling i flere retninger siden 2008. En vigtig udvikling er lanceringen af Det Europæiske Solidaritetskorps i 2016 og oprettelsen af nye nationale ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter, også med tværnationale elementer (6), der undertiden tilbyder meget ens muligheder for unge. EU-strategien for unge 2019-2027 (7) opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive kompetenceområder at »sikre komplementaritet og synergier mellem EU’s finansieringsinstrumenter og nationale, regionale og lokale ordninger«. |
| --- | --- |

5.

De fleste af de spørgsmål, der blev rejst i Rådets henstilling fra 2008, er stadig afgørende og er medtaget i dette forslag. Ajourføringen af Rådets henstilling fra 2008 er blevet nødvendig på grund af udvikling i flere retninger siden 2008. En vigtig udvikling er lanceringen af Det Europæiske Solidaritetskorps i 2016 og oprettelsen af nye nationale ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter, også med tværnationale elementer (6), der undertiden tilbyder meget ens muligheder for unge. EU-strategien for unge 2019-2027 (7) opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive kompetenceområder at »sikre komplementaritet og synergier mellem EU’s finansieringsinstrumenter og nationale, regionale og lokale ordninger«.

| 6. | I en evaluering af EU-strategien for unge og Rådets henstilling (8) fra 2008 blev behovet for inklusion af dårligt stillede personer identificeret som et mere presserende spørgsmål i 2015, end det var i 2008. Andre behov, der blev identificeret, men som ikke blev behandlet i henstillingen fra 2008, omfattede kvalitetssikring af projekter for frivilligt arbejde, muligheder for kapacitetsopbygning for organisationer og bedre overvågning af gennemførelsen af henstillingen. En ekspertgruppe fremsatte yderligere politiske anbefalinger (9), der også omfattede videndeling og netværkssamarbejde, adgang til frivilligt arbejde, administrative hindringer, bevidsthed, anerkendelse, digitalt frivilligt arbejde og den miljømæssige kontekst, og som blev lagt til grund for den foreslåede henstilling. |
| --- | --- |

6.

I en evaluering af EU-strategien for unge og Rådets henstilling (8) fra 2008 blev behovet for inklusion af dårligt stillede personer identificeret som et mere presserende spørgsmål i 2015, end det var i 2008. Andre behov, der blev identificeret, men som ikke blev behandlet i henstillingen fra 2008, omfattede kvalitetssikring af projekter for frivilligt arbejde, muligheder for kapacitetsopbygning for organisationer og bedre overvågning af gennemførelsen af henstillingen. En ekspertgruppe fremsatte yderligere politiske anbefalinger (9), der også omfattede videndeling og netværkssamarbejde, adgang til frivilligt arbejde, administrative hindringer, bevidsthed, anerkendelse, digitalt frivilligt arbejde og den miljømæssige kontekst, og som blev lagt til grund for den foreslåede henstilling.

| 7. | Siden 2008 har virkningerne af kriser, f.eks. dem, der forstyrrer volontørernes tværnationale fysiske mobilitet, været alvorlige. Covid-19-pandemien har understreget, hvor vigtigt det er til enhver tid at sikre alle deltageres sikkerhed, tryghed og fysiske og mentale sundhed, herunder at træffe foranstaltninger til håndtering af de potentielle konsekvenser af uforudsete omstændigheder. Desuden henviste begrebet »tværnationalt frivilligt arbejde« i lang tid i praksis udelukkende til aktiviteter, der indebærer volontørers fysiske mobilitet. Med teknologiske fremskridt og under indflydelse af covid-19-pandemien er der imidlertid opstået nye tendenser inden for frivilligt arbejde. Digitalt frivilligt arbejde har vist sig at have potentiale til at supplere fysisk mobilitet eller være en valgfri form for frivilligt arbejde for unge, der ikke er i stand til at rejse fysisk. Frivilligt arbejdes intergenerationelle dimension har også tydeligt vist sin betydning for håndteringen af de demografiske udfordringer i vores samfund. Bekymringer for miljøet og klimaændringerne står øverst på EU’s politiske dagsorden og skal afspejles i aktiviteter, der involverer tværnational mobilitet. |
| --- | --- |

7.

Siden 2008 har virkningerne af kriser, f.eks. dem, der forstyrrer volontørernes tværnationale fysiske mobilitet, været alvorlige. Covid-19-pandemien har understreget, hvor vigtigt det er til enhver tid at sikre alle deltageres sikkerhed, tryghed og fysiske og mentale sundhed, herunder at træffe foranstaltninger til håndtering af de potentielle konsekvenser af uforudsete omstændigheder. Desuden henviste begrebet »tværnationalt frivilligt arbejde« i lang tid i praksis udelukkende til aktiviteter, der indebærer volontørers fysiske mobilitet. Med teknologiske fremskridt og under indflydelse af covid-19-pandemien er der imidlertid opstået nye tendenser inden for frivilligt arbejde. Digitalt frivilligt arbejde har vist sig at have potentiale til at supplere fysisk mobilitet eller være en valgfri form for frivilligt arbejde for unge, der ikke er i stand til at rejse fysisk. Frivilligt arbejdes intergenerationelle dimension har også tydeligt vist sin betydning for håndteringen af de demografiske udfordringer i vores samfund. Bekymringer for miljøet og klimaændringerne står øverst på EU’s politiske dagsorden og skal afspejles i aktiviteter, der involverer tværnational mobilitet.

| 8. | Europa-Kommissionens meddelelse om oprettelse af det europæiske uddannelsesområde senest i 2025 (10) understregede betydningen af inklusion, kvalitet og anerkendelse af grænseoverskridende erfaringer under Det Europæiske Solidaritetskorps. Garantier for kvaliteten af de tilgængelige muligheder og passende støtte til deltagerne i alle faser af deres volontørerfaring er en forudsætning for, at de frivillige aktiviteter kan komme lokalsamfund og unge volontører til gode. |
| --- | --- |

8.

Europa-Kommissionens meddelelse om oprettelse af det europæiske uddannelsesområde senest i 2025 (10) understregede betydningen af inklusion, kvalitet og anerkendelse af grænseoverskridende erfaringer under Det Europæiske Solidaritetskorps. Garantier for kvaliteten af de tilgængelige muligheder og passende støtte til deltagerne i alle faser af deres volontørerfaring er en forudsætning for, at de frivillige aktiviteter kan komme lokalsamfund og unge volontører til gode.

| 9. | I Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) bekræftede Rådet i prioriteret område 1 i strategirammen, at »fremme, værdsættelse og anerkendelse af ikkeformel læring, herunder frivilligt arbejde, og bedre inddragelse af, kvalitet i og anerkendelse af grænseoverskridende solidaritetsaktiviteter« er et konkret indsatsområde. |
| --- | --- |

9.

I Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) bekræftede Rådet i prioriteret område 1 i strategirammen, at »fremme, værdsættelse og anerkendelse af ikkeformel læring, herunder frivilligt arbejde, og bedre inddragelse af, kvalitet i og anerkendelse af grænseoverskridende solidaritetsaktiviteter« er et konkret indsatsområde.

| 10. | En af de første vanskeligheder, som unge, der er interesserede i tværnationale erfaringer med frivilligt arbejde, støder på, er at få adgang til brugervenlige oplysninger om deres status og rettigheder som volontører på et særligt nationalt websted, så de kan påbegynde deres tværnationale volontøraktiviteter med fuldt kendskab til, hvilken indvirkning de vil få på deres sociale sikringsrettigheder og -ydelser i værtsmedlemsstaten samt i den medlemsstat, hvor de har deres sædvanlige bopæl (11). I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, er Kommissionen og medlemsstaterne allerede forpligtet til at stille brugervenlige onlineoplysninger til rådighed for EU-borgere om rettigheder, forpligtelser og regler, der er fastsat i EU-retten og national ret inden for frivilligt arbejde i en anden medlemsstat (12). |
| --- | --- |

10.

En af de første vanskeligheder, som unge, der er interesserede i tværnationale erfaringer med frivilligt arbejde, støder på, er at få adgang til brugervenlige oplysninger om deres status og rettigheder som volontører på et særligt nationalt websted, så de kan påbegynde deres tværnationale volontøraktiviteter med fuldt kendskab til, hvilken indvirkning de vil få på deres sociale sikringsrettigheder og -ydelser i værtsmedlemsstaten samt i den medlemsstat, hvor de har deres sædvanlige bopæl (11). I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, er Kommissionen og medlemsstaterne allerede forpligtet til at stille brugervenlige onlineoplysninger til rådighed for EU-borgere om rettigheder, forpligtelser og regler, der er fastsat i EU-retten og national ret inden for frivilligt arbejde i en anden medlemsstat (12).

| 11. | Mange spørgsmål vedrørende tværnational mobilitet kan ikke løses alene på nationalt plan, da aktiviteterne både omfatter udsendelses- og værtsmedlemsstater. De administrative og retlige rammer for frivilligt arbejde kan variere fra medlemsstat til medlemsstat. Ungdomsvenlige og omfattende oplysninger om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde, navnlig oplysninger om socialsikringsdækning i både udsendelses- og værtsmedlemsstater, er meget vigtige for unge, der ønsker at deltage i en tværnational frivillig aktivitet. |
| --- | --- |

11.

Mange spørgsmål vedrørende tværnational mobilitet kan ikke løses alene på nationalt plan, da aktiviteterne både omfatter udsendelses- og værtsmedlemsstater. De administrative og retlige rammer for frivilligt arbejde kan variere fra medlemsstat til medlemsstat. Ungdomsvenlige og omfattende oplysninger om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde, navnlig oplysninger om socialsikringsdækning i både udsendelses- og værtsmedlemsstater, er meget vigtige for unge, der ønsker at deltage i en tværnational frivillig aktivitet.

| 12. | I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027 (13) anerkendes den rolle, som frivilligt arbejde spiller i integrationen og inddragelsen af personer med færre muligheder. For mange af dem kan frivilligt arbejde være den mest tilgængelige mulighed for at deltage i grænseoverskridende mobilitet, særligt i form af kortvarigt frivilligt arbejde eller frivilligt gruppe- eller holdarbejde. |
| --- | --- |

12.

I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027 (13) anerkendes den rolle, som frivilligt arbejde spiller i integrationen og inddragelsen af personer med færre muligheder. For mange af dem kan frivilligt arbejde være den mest tilgængelige mulighed for at deltage i grænseoverskridende mobilitet, særligt i form af kortvarigt frivilligt arbejde eller frivilligt gruppe- eller holdarbejde.

| 13. | Tredjelandsstatsborgere kan støde på administrative og praktiske hindringer for frivilligt arbejde på tværs af grænserne, hvis de er nødt til at ansøge om kort- eller langtidsvisum eller opholdstilladelse for at kunne udføre volontørtjeneste i en anden medlemsstat. Direktiv (EU) 2016/801 regulerer betingelserne for at opnå et langtidsvisum eller en opholdstilladelse for at kunne indrejse i en EU-medlemsstat med henblik på volontørtjeneste. Imidlertid indeholder det ingen bestemmelser om tredjelandsvolontørers mobilitet inden for EU. |
| --- | --- |

13.

Tredjelandsstatsborgere kan støde på administrative og praktiske hindringer for frivilligt arbejde på tværs af grænserne, hvis de er nødt til at ansøge om kort- eller langtidsvisum eller opholdstilladelse for at kunne udføre volontørtjeneste i en anden medlemsstat. Direktiv (EU) 2016/801 regulerer betingelserne for at opnå et langtidsvisum eller en opholdstilladelse for at kunne indrejse i en EU-medlemsstat med henblik på volontørtjeneste. Imidlertid indeholder det ingen bestemmelser om tredjelandsvolontørers mobilitet inden for EU.

| 14. | Frivilligt arbejde giver volontørerne læringsresultater, der øger deres beskæftigelsesegnethed. Der findes nationale eller europæiske rammer (dvs. Youthpass (14) og Europass (15)) til støtte for identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde. I Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (16) opfordredes arbejdsgivere, unge og civilsamfundsorganisationer til at fremme og lette identifikation og dokumentation af læringsresultater, der er erhvervet på arbejdspladsen eller i forbindelse med frivilligt arbejde. Evalueringen (17) af Rådets henstilling fra 2012 identificerede områder, hvor der er behov for yderligere tiltag for at nå målene i Rådets henstilling fra 2012, for at give folk adgang til flere og bedre valideringsmuligheder, hvilket giver dem mulighed for at få adgang til yderligere læring, og for at udnytte deres færdigheder i det europæiske samfund og på arbejdsmarkedet. Europass-beslutningen af 18. april 2018 definerer volontører blandt sine målgrupper. |
| --- | --- |

14.

Frivilligt arbejde giver volontørerne læringsresultater, der øger deres beskæftigelsesegnethed. Der findes nationale eller europæiske rammer (dvs. Youthpass (14) og Europass (15)) til støtte for identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde. I Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (16) opfordredes arbejdsgivere, unge og civilsamfundsorganisationer til at fremme og lette identifikation og dokumentation af læringsresultater, der er erhvervet på arbejdspladsen eller i forbindelse med frivilligt arbejde. Evalueringen (17) af Rådets henstilling fra 2012 identificerede områder, hvor der er behov for yderligere tiltag for at nå målene i Rådets henstilling fra 2012, for at give folk adgang til flere og bedre valideringsmuligheder, hvilket giver dem mulighed for at få adgang til yderligere læring, og for at udnytte deres færdigheder i det europæiske samfund og på arbejdsmarkedet. Europass-beslutningen af 18. april 2018 definerer volontører blandt sine målgrupper.

| 15. | Nye udviklinger siden 2008, dokumentation for hindringer for tværnationalt frivilligt arbejde og politiske anbefalinger fra en ekspertgruppe vedrørende fremme af unge volontørers mobilitet peger på behovet for en ny rådshenstilling om frivilligt arbejde med henblik på at lette og forbedre kvaliteten af tværnationalt frivilligt arbejde blandt unge og tilskynde til gensidig læring, netværkssamarbejde og synergier mellem ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter i medlemsstaterne og Det Europæiske Solidaritetskorps. |
| --- | --- |

15.

Nye udviklinger siden 2008, dokumentation for hindringer for tværnationalt frivilligt arbejde og politiske anbefalinger fra en ekspertgruppe vedrørende fremme af unge volontørers mobilitet peger på behovet for en ny rådshenstilling om frivilligt arbejde med henblik på at lette og forbedre kvaliteten af tværnationalt frivilligt arbejde blandt unge og tilskynde til gensidig læring, netværkssamarbejde og synergier mellem ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter i medlemsstaterne og Det Europæiske Solidaritetskorps.

| 16. | Denne henstilling respekterer nærheds- og proportionalitetsprincippet fuldt ud, |
| --- | --- |

16.

Denne henstilling respekterer nærheds- og proportionalitetsprincippet fuldt ud,

ANERKENDER, AT:

| 17. | I denne henstilling anvendes samme definition af »frivilligt arbejde« som i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps, dvs. en solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder som en frivillig ulønnet (18) aktivitet, der bidrager til at opnå det fælles bedste. Hvis tværnationale ordninger i medlemsstaterne omfatter solidaritetsaktiviteter af en varighed på over 12 måneder, som i øvrigt svarer til definitionen af frivilligt arbejde, skal disse betragtes som frivilligt arbejde i denne henstillings forstand og dermed være omfattet af dens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

17.

I denne henstilling anvendes samme definition af »frivilligt arbejde« som i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps, dvs. en solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder som en frivillig ulønnet (18) aktivitet, der bidrager til at opnå det fælles bedste. Hvis tværnationale ordninger i medlemsstaterne omfatter solidaritetsaktiviteter af en varighed på over 12 måneder, som i øvrigt svarer til definitionen af frivilligt arbejde, skal disse betragtes som frivilligt arbejde i denne henstillings forstand og dermed være omfattet af dens anvendelsesområde.

| 18. | Frivilligt arbejde blandt unge i henhold til denne henstilling omfatter frivilligt arbejde i hele EU udført af EU-borgere eller tredjelandsstatsborgere, der er bosiddende i én medlemsstat og flytter til en anden medlemsstat med henblik på volontørtjeneste, under Det Europæiske Solidaritetskorps eller enhver national ordning for grænseoverskridende frivilligt arbejde eller enhver national grænseoverskridende frivillig aktivitet i medlemsstaterne. I det omfang, det er muligt, bør de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne og Kommissionen som reaktion på denne henstilling, også tage hensyn til frivillige aktiviteter mellem medlemsstaterne og tredjelande. Frivilligt arbejde bør ikke have en negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør heller ikke opfattes som en erstatning for den. Udtrykkene »ung« og »unge« dækker aldersgruppen 18-30 år. |
| --- | --- |

18.

Frivilligt arbejde blandt unge i henhold til denne henstilling omfatter frivilligt arbejde i hele EU udført af EU-borgere eller tredjelandsstatsborgere, der er bosiddende i én medlemsstat og flytter til en anden medlemsstat med henblik på volontørtjeneste, under Det Europæiske Solidaritetskorps eller enhver national ordning for grænseoverskridende frivilligt arbejde eller enhver national grænseoverskridende frivillig aktivitet i medlemsstaterne. I det omfang, det er muligt, bør de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne og Kommissionen som reaktion på denne henstilling, også tage hensyn til frivillige aktiviteter mellem medlemsstaterne og tredjelande. Frivilligt arbejde bør ikke have en negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør heller ikke opfattes som en erstatning for den. Udtrykkene »ung« og »unge« dækker aldersgruppen 18-30 år.

| 19. | Unge med færre muligheder betyder unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre årsager, herunder årsager, der kan give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, står over for en række hindringer, som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder (19), |
| --- | --- |

19.

Unge med færre muligheder betyder unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre årsager, herunder årsager, der kan give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, står over for en række hindringer, som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder (19),

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE, AT DE:

| 20. | overveje foranstaltninger, der bidrager til eller fastholder en passende og klar lovgivnings- og gennemførelsesramme for sundhed og sikkerhed for deltagere i tværnationale frivillige aktiviteter ved at:






  a) | sikre, at alle volontører kan nyde godt af social sikring i en medlemsstat i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger |
| --- | --- | --- |

20.

overveje foranstaltninger, der bidrager til eller fastholder en passende og klar lovgivnings- og gennemførelsesramme for sundhed og sikkerhed for deltagere i tværnationale frivillige aktiviteter ved at:

a)

sikre, at alle volontører kan nyde godt af social sikring i en medlemsstat i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger

| b) | støtte arrangører, der er involveret i gennemførelsen af frivilligt arbejde, i at sikre, at der er udarbejdet klare og pålidelige procedurer for at tage sig af og bistå volontører i tilfælde af kriser, nødsituationer og andre uforudsete omstændigheder |
| --- | --- |

b)

støtte arrangører, der er involveret i gennemførelsen af frivilligt arbejde, i at sikre, at der er udarbejdet klare og pålidelige procedurer for at tage sig af og bistå volontører i tilfælde af kriser, nødsituationer og andre uforudsete omstændigheder

| 21. | Sørge for tilgængelige oplysninger og øge bevidstheden om volontørers rettigheder som fastsat i ovennævnte særlige ramme, navnlig ved at:






  a) | sikre, at der er et nationalt websted, der overholder kravene i direktivet om webtilgængelighed (20) om at give praktiske, tilgængelige og omfattende oplysninger til volontører om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde og indvirkningen af frivilligt arbejde i en anden medlemsstat på volontørens eksisterende og fremtidige sociale sikringsrettigheder og -ydelser (21) (både for indkommende og udgående EU-volontører) |
| --- | --- | --- |

21.

Sørge for tilgængelige oplysninger og øge bevidstheden om volontørers rettigheder som fastsat i ovennævnte særlige ramme, navnlig ved at:

a)

sikre, at der er et nationalt websted, der overholder kravene i direktivet om webtilgængelighed (20) om at give praktiske, tilgængelige og omfattende oplysninger til volontører om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde og indvirkningen af frivilligt arbejde i en anden medlemsstat på volontørens eksisterende og fremtidige sociale sikringsrettigheder og -ydelser (21) (både for indkommende og udgående EU-volontører)

| b) | støtte udbydere af ungdomsinformation ved at tilskynde til uddannelse i udarbejdelse af ungdomsvenlige oplysninger om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde |
| --- | --- |

b)

støtte udbydere af ungdomsinformation ved at tilskynde til uddannelse i udarbejdelse af ungdomsvenlige oplysninger om de nationale retlige og administrative regler for frivilligt arbejde

| c) | tilskynde til samarbejde med etablerede netværk og tjenester såsom ERYICA om at udarbejde sådanne oplysninger |
| --- | --- |

c)

tilskynde til samarbejde med etablerede netværk og tjenester såsom ERYICA om at udarbejde sådanne oplysninger

| d) | tilskynde arrangører af eksisterende nationale grænseoverskridende ordninger for frivilligt arbejde og aktiviteter til at henvise til relevante nationale og europæiske websteder (22), der informerer volontører om deres rettigheder, forpligtelser og gældende regler med hensyn til frivilligt arbejde i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

tilskynde arrangører af eksisterende nationale grænseoverskridende ordninger for frivilligt arbejde og aktiviteter til at henvise til relevante nationale og europæiske websteder (22), der informerer volontører om deres rettigheder, forpligtelser og gældende regler med hensyn til frivilligt arbejde i en anden medlemsstat.

| 22. | Forbedre kvaliteten af mulighederne for frivilligt arbejde ved at støtte arrangører af frivillige aktiviteter i deres kapacitetsopbygningsbestræbelser. Dette kan navnlig opnås ved at:






  a) | tilskynde arrangørerne i både afsender- og modtagermedlemsstaterne til at samarbejde, herunder ved at give tilstrækkelige oplysninger om den frivillige aktivitet, dens arrangører og volontøren, således at begge parter kan træffe en informeret beslutning om aktivitetens bæredygtighed og opfylde eventuelle retlige krav |
| --- | --- | --- |

22.

Forbedre kvaliteten af mulighederne for frivilligt arbejde ved at støtte arrangører af frivillige aktiviteter i deres kapacitetsopbygningsbestræbelser. Dette kan navnlig opnås ved at:

a)

tilskynde arrangørerne i både afsender- og modtagermedlemsstaterne til at samarbejde, herunder ved at give tilstrækkelige oplysninger om den frivillige aktivitet, dens arrangører og volontøren, således at begge parter kan træffe en informeret beslutning om aktivitetens bæredygtighed og opfylde eventuelle retlige krav

| b) | tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at lægge vægt på kvalitet, bl.a. ved at basere tilrettelæggelsen af frivillige aktiviteter på en analyse, der understøtter identificerbare behov og fører til gavnlige resultater i lokalsamfundene |
| --- | --- |

b)

tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at lægge vægt på kvalitet, bl.a. ved at basere tilrettelæggelsen af frivillige aktiviteter på en analyse, der understøtter identificerbare behov og fører til gavnlige resultater i lokalsamfundene

| c) | tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at lægge tilstrækkelig vægt på de frivillige aktiviteters læringsdimension, herunder sprogindlæring ved tværnationalt frivilligt arbejde |
| --- | --- |

c)

tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at lægge tilstrækkelig vægt på de frivillige aktiviteters læringsdimension, herunder sprogindlæring ved tværnationalt frivilligt arbejde

| d) | støtte arrangører af frivillige aktiviteter i en mere systematisk og generel anvendelse af eksisterende nationale rammer eller EU-rammer (dvs. Youthpass og Europass) med henblik på at støtte identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde |
| --- | --- |

d)

støtte arrangører af frivillige aktiviteter i en mere systematisk og generel anvendelse af eksisterende nationale rammer eller EU-rammer (dvs. Youthpass og Europass) med henblik på at støtte identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde

| e) | anerkende ungdomsarbejde som en central drivkraft for volontørmuligheder blandt unge og som et af de vigtigste redskaber til kvalitetsudvikling af frivillige aktiviteter i EU og på denne måde bidrage til gennemførelsen af den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde (23) |
| --- | --- |

e)

anerkende ungdomsarbejde som en central drivkraft for volontørmuligheder blandt unge og som et af de vigtigste redskaber til kvalitetsudvikling af frivillige aktiviteter i EU og på denne måde bidrage til gennemførelsen af den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde (23)

| f) | fremme mobiliteten på tværs af grænserne for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer |
| --- | --- |

f)

fremme mobiliteten på tværs af grænserne for dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer

| g) | støtte uddannelse af ungdomsledere og arrangører af frivillige aktiviteter i anerkendelse af deres centrale rolle med hensyn til at ledsage og vejlede unge volontører gennem erfaringer med frivilligt arbejde af høj kvalitet |
| --- | --- |

g)

støtte uddannelse af ungdomsledere og arrangører af frivillige aktiviteter i anerkendelse af deres centrale rolle med hensyn til at ledsage og vejlede unge volontører gennem erfaringer med frivilligt arbejde af høj kvalitet

| h) | tilskynde arrangører af tværnationale frivillige aktiviteter til at ansøge om Det Europæiske Solidaritetskorps’ kvalitetsmærke |
| --- | --- |

h)

tilskynde arrangører af tværnationale frivillige aktiviteter til at ansøge om Det Europæiske Solidaritetskorps’ kvalitetsmærke

| i) | udvikle og fremme generelle kvalitetsstandarder for frivilligt arbejde med inspiration fra det omfattende system af kvalitets-, støtte-, inklusions- og certificeringsforanstaltninger, der er indeholdt i forordning (EU) 2021/888 (24), når det er muligt i en national sammenhæng |
| --- | --- |

i)

udvikle og fremme generelle kvalitetsstandarder for frivilligt arbejde med inspiration fra det omfattende system af kvalitets-, støtte-, inklusions- og certificeringsforanstaltninger, der er indeholdt i forordning (EU) 2021/888 (24), når det er muligt i en national sammenhæng

| j) | vedtage foranstaltninger, der skal sikre, at frivilligt arbejde ikke erstatter job. |
| --- | --- |

j)

vedtage foranstaltninger, der skal sikre, at frivilligt arbejde ikke erstatter job.

| 23. | Sikre, at adgang til tværnationale frivillige aktiviteter er en realistisk mulighed for alle unge, herunder unge med færre muligheder, bl.a. ved:






  a) | at støtte oprettelsen og/eller driften af nationale gateways og regionale og lokale strukturer såsom infrastrukturer for ungdomsarbejde og ungdomsinformationscentre, hvor de findes, med henblik på at informere og vejlede om eksisterende muligheder for frivilligt arbejde i formater, der er tilgængelige for personer med handicap, unge potentielle volontører, herunder unge med færre muligheder, civilsamfundsorganisationer/solidaritetsorganisationer og andre interessenter på området. Disse strukturer kan omfatte alumni-netværk (f.eks. Europeers) og lokale ungdomsledere, der udnytter deres kapacitet til at styrke og støtte potentielle kandidater til frivilligt arbejde og, hvor det er relevant, kan arbejde i forbindelse med de nationale agenturer, som gennemfører Det Europæiske Solidaritetskorps |
| --- | --- | --- |

23.

Sikre, at adgang til tværnationale frivillige aktiviteter er en realistisk mulighed for alle unge, herunder unge med færre muligheder, bl.a. ved:

a)

at støtte oprettelsen og/eller driften af nationale gateways og regionale og lokale strukturer såsom infrastrukturer for ungdomsarbejde og ungdomsinformationscentre, hvor de findes, med henblik på at informere og vejlede om eksisterende muligheder for frivilligt arbejde i formater, der er tilgængelige for personer med handicap, unge potentielle volontører, herunder unge med færre muligheder, civilsamfundsorganisationer/solidaritetsorganisationer og andre interessenter på området. Disse strukturer kan omfatte alumni-netværk (f.eks. Europeers) og lokale ungdomsledere, der udnytter deres kapacitet til at styrke og støtte potentielle kandidater til frivilligt arbejde og, hvor det er relevant, kan arbejde i forbindelse med de nationale agenturer, som gennemfører Det Europæiske Solidaritetskorps

| b) | at lette adgang til tværnationale erfaringer med frivilligt arbejde for unge med færre muligheder ved at fremme målrettet og tilgængelig information og opsøgende arbejde fra relevante organisationer og netværk (25) f.eks. Eurodesk og ERYICA, herunder gennem øget bevidsthed om betydningen af interkulturelle kompetencer og sprogindlæring som et springbræt til tværnational mobilitet |
| --- | --- |

b)

at lette adgang til tværnationale erfaringer med frivilligt arbejde for unge med færre muligheder ved at fremme målrettet og tilgængelig information og opsøgende arbejde fra relevante organisationer og netværk (25) f.eks. Eurodesk og ERYICA, herunder gennem øget bevidsthed om betydningen af interkulturelle kompetencer og sprogindlæring som et springbræt til tværnational mobilitet

| c) | at sikre, at arrangører af frivillige aktiviteter tilskyndes til at fremme social inklusion, herunder ved at sørge for rimeligt og passende logi, der er tilgængeligt for unge, navnlig unge med handicap |
| --- | --- |

c)

at sikre, at arrangører af frivillige aktiviteter tilskyndes til at fremme social inklusion, herunder ved at sørge for rimeligt og passende logi, der er tilgængeligt for unge, navnlig unge med handicap

| d) | at støtte arrangørerne af frivillige aktiviteter med henblik på at udvikle aspekter af inklusion af unge med færre muligheder i deres projekter (26), bl.a. ved at sætte dem i kontakt med eksperter fra tjenester med ansvar for fremme af social inklusion, som kan støtte og uddanne dem |
| --- | --- |

d)

at støtte arrangørerne af frivillige aktiviteter med henblik på at udvikle aspekter af inklusion af unge med færre muligheder i deres projekter (26), bl.a. ved at sætte dem i kontakt med eksperter fra tjenester med ansvar for fremme af social inklusion, som kan støtte og uddanne dem

| e) | at yde målrettet støtte til udvikling af frivillige aktiviteter, specifikt at fremme inklusion, ligestilling og styrkelse af dårligt stillede grupper eller grupper, der risikerer at blive udsat for forskelsbehandling, og at tilskynde unge volontører fra disse grupper til at deltage i frivilligt arbejde og fungere som formidlere eller endda som rollemodeller i deres egne grupper |
| --- | --- |

e)

at yde målrettet støtte til udvikling af frivillige aktiviteter, specifikt at fremme inklusion, ligestilling og styrkelse af dårligt stillede grupper eller grupper, der risikerer at blive udsat for forskelsbehandling, og at tilskynde unge volontører fra disse grupper til at deltage i frivilligt arbejde og fungere som formidlere eller endda som rollemodeller i deres egne grupper

| f) | at støtte relevante organisationer og netværk i deres fremme af lokale frivillige aktiviteter (herunder kortsigtede, deltidsbaserede formater og gruppeformater) som et potentielt første skridt hen imod deltagelse i tværnationale aktiviteter og yde yderligere målrettet støtte til udvikling af muligheder for frivilligt arbejde, der tager hensyn til unge, som af forskellige årsager ikke kan deltage i fysisk tværnational mobilitet, f.eks. ved bl.a. at tilbyde muligheder for digitalt frivilligt arbejde |
| --- | --- |

f)

at støtte relevante organisationer og netværk i deres fremme af lokale frivillige aktiviteter (herunder kortsigtede, deltidsbaserede formater og gruppeformater) som et potentielt første skridt hen imod deltagelse i tværnationale aktiviteter og yde yderligere målrettet støtte til udvikling af muligheder for frivilligt arbejde, der tager hensyn til unge, som af forskellige årsager ikke kan deltage i fysisk tværnational mobilitet, f.eks. ved bl.a. at tilbyde muligheder for digitalt frivilligt arbejde

| g) | yderligere at fremme eksisterende tværnationale værktøjer, der kan lette unges mobilitet, såsom mobilitetskort, og tilskynde til, at de anvendes i forbindelse med alle tværnationale frivillige aktiviteter (27) |
| --- | --- |

g)

yderligere at fremme eksisterende tværnationale værktøjer, der kan lette unges mobilitet, såsom mobilitetskort, og tilskynde til, at de anvendes i forbindelse med alle tværnationale frivillige aktiviteter (27)

| h) | om muligt og med forbehold af Schengenreglerne og EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold at løse administrative og praktiske problemer, der gør det vanskeligt for tredjelandsstatsborgere at opnå visa og/eller opholdstilladelser med henblik på volontørtjeneste. |
| --- | --- |

h)

om muligt og med forbehold af Schengenreglerne og EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold at løse administrative og praktiske problemer, der gør det vanskeligt for tredjelandsstatsborgere at opnå visa og/eller opholdstilladelser med henblik på volontørtjeneste.

| 24. | Øge bevidstheden om fordelene ved frivillige aktiviteter gennem oplysning, vejledning og opsøgende arbejde, herunder ved at inddrage nationale interessenter inden for uddannelse, beskæftigelse, sociale tjenester og ungdomssektoren. Være særlig opmærksom på at nå ud til unge med færre muligheder. Dette omfatter at formidle, at:






  a) | frivillige aktiviteter er en konkret måde, hvorpå unge kan bidrage til at tackle samfundsmæssige udfordringer og vise solidaritet med personer i sårbare situationer |
| --- | --- | --- |

24.

Øge bevidstheden om fordelene ved frivillige aktiviteter gennem oplysning, vejledning og opsøgende arbejde, herunder ved at inddrage nationale interessenter inden for uddannelse, beskæftigelse, sociale tjenester og ungdomssektoren. Være særlig opmærksom på at nå ud til unge med færre muligheder. Dette omfatter at formidle, at:

a)

frivillige aktiviteter er en konkret måde, hvorpå unge kan bidrage til at tackle samfundsmæssige udfordringer og vise solidaritet med personer i sårbare situationer

| b) | erfaring med frivilligt arbejde styrker unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og hjælper dem med at udvikle kompetencer, som arbejdsmarkedet har brug for og værdsætter |
| --- | --- |

b)

erfaring med frivilligt arbejde styrker unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og hjælper dem med at udvikle kompetencer, som arbejdsmarkedet har brug for og værdsætter

| c) | der findes rammer til støtte for identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde (herunder Youthpass og Europass). |
| --- | --- |

c)

der findes rammer til støtte for identifikation, dokumentation og validering af læringsresultater af frivilligt arbejde (herunder Youthpass og Europass).

| 25. | Støtte og fremme aktiviteter til opbygning af fællesskaber i forbindelse med frivilligt arbejde. Dette omfatter at:






  a) | fremme driften på nationalt plan af netværk af volontører, navnlig dem, der deltager i aktiviteter med en langsigtet vision, dvs. som ikke er knyttet til eller begrænset af individuelle projekters varighed |
| --- | --- | --- |

25.

Støtte og fremme aktiviteter til opbygning af fællesskaber i forbindelse med frivilligt arbejde. Dette omfatter at:

a)

fremme driften på nationalt plan af netværk af volontører, navnlig dem, der deltager i aktiviteter med en langsigtet vision, dvs. som ikke er knyttet til eller begrænset af individuelle projekters varighed

| b) | fremme eksisterende europæiske netværk med tilknytning til frivilligt arbejde, navnlig det europæiske solidaritetsnetværk og Europeers, samt andre ressourcer og platforme, der er tilgængelige via Det Europæiske Solidaritetskorps’ portal på Den Europæiske Ungdomsportal |
| --- | --- |

b)

fremme eksisterende europæiske netværk med tilknytning til frivilligt arbejde, navnlig det europæiske solidaritetsnetværk og Europeers, samt andre ressourcer og platforme, der er tilgængelige via Det Europæiske Solidaritetskorps’ portal på Den Europæiske Ungdomsportal

| c) | tilskynde tidligere volontører til at dele deres erfaringer gennem ungdomsnetværk, uddannelsesinstitutioner og workshopper i roller som ambassadører eller som medlemmer af et netværk og til at uddanne nuværende eller fremtidige volontører |
| --- | --- |

c)

tilskynde tidligere volontører til at dele deres erfaringer gennem ungdomsnetværk, uddannelsesinstitutioner og workshopper i roller som ambassadører eller som medlemmer af et netværk og til at uddanne nuværende eller fremtidige volontører

| d) | tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at støtte volontører i deres integration i værtssamfundet i løbet af deres aktivitet og i at fortsætte deres engagement i frivillige aktiviteter, efter at de vender hjem, med særligt fokus på at ledsage unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

d)

tilskynde arrangørerne af frivillige aktiviteter til at støtte volontører i deres integration i værtssamfundet i løbet af deres aktivitet og i at fortsætte deres engagement i frivillige aktiviteter, efter at de vender hjem, med særligt fokus på at ledsage unge med færre muligheder.

| 26. | Udforske nye tendenser og alternative dimensioner og formater for frivilligt arbejde, herunder ved at:






  a) | fremme afprøvning af formater og indsamling af dokumentation om digitalt frivilligt arbejde i en tværnational sammenhæng som et supplement til fysisk mobilitet eller endda som et selvstændigt format for frivillige aktiviteter |
| --- | --- | --- |

26.

Udforske nye tendenser og alternative dimensioner og formater for frivilligt arbejde, herunder ved at:

a)

fremme afprøvning af formater og indsamling af dokumentation om digitalt frivilligt arbejde i en tværnational sammenhæng som et supplement til fysisk mobilitet eller endda som et selvstændigt format for frivillige aktiviteter

| b) | anerkende værdien af og fremme frivilligt arbejde mellem generationerne som et værdifuldt bidrag til de udfordringer, som et aldrende samfund står over for, samt en måde, hvorpå unge kan inddrages i en dialog mellem generationerne, lette videnoverførsel mellem generationerne og forbedre social samhørighed. |
| --- | --- |

b)

anerkende værdien af og fremme frivilligt arbejde mellem generationerne som et værdifuldt bidrag til de udfordringer, som et aldrende samfund står over for, samt en måde, hvorpå unge kan inddrages i en dialog mellem generationerne, lette videnoverførsel mellem generationerne og forbedre social samhørighed.

| 27. | Skabe synergier, komplementaritet og kontinuitet mellem ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter, der findes på europæisk plan og på forskellige niveauer i medlemsstaterne. Dette omfatter f.eks. at:






  a) | udveksle oplysninger mellem medlemsstaterne om eksisterende ordninger for frivilligt arbejde, herunder eventuelle nationale ordninger for offentlig tjeneste og aktiviteter, og fremsendelse af sådanne oplysninger til Kommissionen med henblik på at lette offentliggørelse på Den Europæiske Ungdomsportal og Youth Wiki og udviklingen af bedste praksis |
| --- | --- | --- |

27.

Skabe synergier, komplementaritet og kontinuitet mellem ordninger for frivilligt arbejde og frivillige aktiviteter, der findes på europæisk plan og på forskellige niveauer i medlemsstaterne. Dette omfatter f.eks. at:

a)

udveksle oplysninger mellem medlemsstaterne om eksisterende ordninger for frivilligt arbejde, herunder eventuelle nationale ordninger for offentlig tjeneste og aktiviteter, og fremsendelse af sådanne oplysninger til Kommissionen med henblik på at lette offentliggørelse på Den Europæiske Ungdomsportal og Youth Wiki og udviklingen af bedste praksis

| b) | overveje foranstaltninger, der kan fremme og støtte overførsel af bedste praksis mellem ordninger for frivilligt arbejde eller frivillige aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

overveje foranstaltninger, der kan fremme og støtte overførsel af bedste praksis mellem ordninger for frivilligt arbejde eller frivillige aktiviteter.

| 28. | Støtte frivillige aktiviteter, der bidrager meningsfuldt til håndteringen af klima- og miljørelaterede udfordringer, ved at:






  a) | tilskynde til integration af grøn praksis i alle frivillige projekter og aktiviteter samt fremme miljømæssigt bæredygtig og ansvarlig adfærd blandt deltagere og deltagende organisationer |
| --- | --- | --- |

28.

Støtte frivillige aktiviteter, der bidrager meningsfuldt til håndteringen af klima- og miljørelaterede udfordringer, ved at:

a)

tilskynde til integration af grøn praksis i alle frivillige projekter og aktiviteter samt fremme miljømæssigt bæredygtig og ansvarlig adfærd blandt deltagere og deltagende organisationer

| b) | fremme reduktion af frivillige aktiviteters miljøaftryk, f.eks. ved at reducere affald og ved hjælp af genanvendelse, når det er muligt, og brug af bæredygtige transportmidler |
| --- | --- |

b)

fremme reduktion af frivillige aktiviteters miljøaftryk, f.eks. ved at reducere affald og ved hjælp af genanvendelse, når det er muligt, og brug af bæredygtige transportmidler

| c) | fremme udviklingen af frivillige aktiviteter, der indbefatter miljøbeskyttelse, bæredygtighed, klimamål og katastrofeforebyggelse og -beredskab. |
| --- | --- |

c)

fremme udviklingen af frivillige aktiviteter, der indbefatter miljøbeskyttelse, bæredygtighed, klimamål og katastrofeforebyggelse og -beredskab.

| 29. | Medtage oplysninger om fremskridt med hensyn til at følge denne henstilling i regelmæssig ajourføring inden for rammerne af EU-strategien for unge, navnlig som led i Youth Wiki. |
| --- | --- |

29.

Medtage oplysninger om fremskridt med hensyn til at følge denne henstilling i regelmæssig ajourføring inden for rammerne af EU-strategien for unge, navnlig som led i Youth Wiki.

OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 30. | Mellem medlemsstaterne at lette udvekslingen af praksis om, hvordan man tackler hindringer, der kan afholde unge i at deltage i frivilligt arbejde, f.eks. gennem peerlæringsaktiviteter, Kommissionens ekspertgrupper eller platformen for EU-strategien for unge. |
| --- | --- |

30.

Mellem medlemsstaterne at lette udvekslingen af praksis om, hvordan man tackler hindringer, der kan afholde unge i at deltage i frivilligt arbejde, f.eks. gennem peerlæringsaktiviteter, Kommissionens ekspertgrupper eller platformen for EU-strategien for unge.

| 31. | At støtte medlemsstaterne i at følge denne henstilling gennem samarbejdsmekanismerne og -værktøjerne i EU-strategien for unge, den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde og EU’s ungdomsprogrammer, navnlig Det Europæiske Solidaritetskorps. |
| --- | --- |

31.

At støtte medlemsstaterne i at følge denne henstilling gennem samarbejdsmekanismerne og -værktøjerne i EU-strategien for unge, den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde og EU’s ungdomsprogrammer, navnlig Det Europæiske Solidaritetskorps.

| 32. | At fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter på forskellige niveauer gennem aktiviteter såsom peerlæring, peerrådgivning, ekspertgrupper, netværksarbejde og andre samarbejdsstrukturer, herunder med fokus på synergier og komplementaritet mellem ordninger eller aktiviteter på EU-plan og nationalt plan, herunder nationale ordninger for offentlig tjeneste, hvor sådanne findes. Til dette formål at gøre brug af eksisterende områder såsom Youth Wiki og Den Europæiske Ungdomsportal, hvor medlemsstaterne og ikkestatslige organisationer (NGO’er) på forskellige niveauer kan dele ressourcer og viden. |
| --- | --- |

32.

At fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter på forskellige niveauer gennem aktiviteter såsom peerlæring, peerrådgivning, ekspertgrupper, netværksarbejde og andre samarbejdsstrukturer, herunder med fokus på synergier og komplementaritet mellem ordninger eller aktiviteter på EU-plan og nationalt plan, herunder nationale ordninger for offentlig tjeneste, hvor sådanne findes. Til dette formål at gøre brug af eksisterende områder såsom Youth Wiki og Den Europæiske Ungdomsportal, hvor medlemsstaterne og ikkestatslige organisationer (NGO’er) på forskellige niveauer kan dele ressourcer og viden.

| 33. | At udforske nye tendenser inden for og formater for frivilligt arbejde, som respekterer de grundlæggende principper for lige muligheder og ikkeforskelsbehandling, tilgængelighed, inklusion og aktiviteter af høj kvalitet, gennem indsamling af dokumentation, udvikling af bedste praksis og udarbejdelse af vejledninger og håndbøger, navnlig vedrørende digitalt eller blandet frivilligt arbejde og frivilligt arbejde mellem generationer. |
| --- | --- |

33.

At udforske nye tendenser inden for og formater for frivilligt arbejde, som respekterer de grundlæggende principper for lige muligheder og ikkeforskelsbehandling, tilgængelighed, inklusion og aktiviteter af høj kvalitet, gennem indsamling af dokumentation, udvikling af bedste praksis og udarbejdelse af vejledninger og håndbøger, navnlig vedrørende digitalt eller blandet frivilligt arbejde og frivilligt arbejde mellem generationer.

| 34. | At fremme og udbrede oplysninger om europæiske muligheder for frivilligt arbejde for unge, navnlig for personer med færre muligheder, gennem Den Europæiske Ungdomsportal, som indeholder registreringsværktøjet for solidaritetsaktiviteter under Det Europæiske Solidaritetskorps. I samarbejde med medlemsstaterne at medtage links til relevante nationale websteder (28) på Den Europæiske Ungdomsportal. |
| --- | --- |

34.

At fremme og udbrede oplysninger om europæiske muligheder for frivilligt arbejde for unge, navnlig for personer med færre muligheder, gennem Den Europæiske Ungdomsportal, som indeholder registreringsværktøjet for solidaritetsaktiviteter under Det Europæiske Solidaritetskorps. I samarbejde med medlemsstaterne at medtage links til relevante nationale websteder (28) på Den Europæiske Ungdomsportal.

| 35. | At videreudvikle, fremme og yde støtte til anvendelsen af eksisterende EU-værktøjer, der støtter valideringen af resultaterne af ikkeformel og uformel læring, navnlig Youthpass- og Europass-platformen, herunder gennem europæiske digitale eksamensbeviser for læring. |
| --- | --- |

35.

At videreudvikle, fremme og yde støtte til anvendelsen af eksisterende EU-værktøjer, der støtter valideringen af resultaterne af ikkeformel og uformel læring, navnlig Youthpass- og Europass-platformen, herunder gennem europæiske digitale eksamensbeviser for læring.

| 36. | At støtte forskning i og dataindsamling om de langsigtede virkninger af frivilligt arbejde og solidaritetsaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer samt for samfundet, herunder erfaringer og indsigter fra covid-19-pandemiens indvirkning på sektoren for frivilligt arbejde og dens beredskab over for lignende kriser, gennem undersøgelser, spørgeundersøgelser, statistikker, forskning og dataanalyse. |
| --- | --- |

36.

At støtte forskning i og dataindsamling om de langsigtede virkninger af frivilligt arbejde og solidaritetsaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer samt for samfundet, herunder erfaringer og indsigter fra covid-19-pandemiens indvirkning på sektoren for frivilligt arbejde og dens beredskab over for lignende kriser, gennem undersøgelser, spørgeundersøgelser, statistikker, forskning og dataanalyse.

| 37. | At anvende onlineplatformen Youth Wiki til at indsamle oplysninger om medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at følge denne henstilling. |
| --- | --- |

37.

At anvende onlineplatformen Youth Wiki til at indsamle oplysninger om medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at følge denne henstilling.

| 38. | At rapportere om anvendelsen af denne rådshenstilling i forbindelse med arbejdet med gennemførelsen af EU-strategien for unge og strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på og uden for det europæiske uddannelsesområde. |
| --- | --- |

38.

At rapportere om anvendelsen af denne rådshenstilling i forbindelse med arbejdet med gennemførelsen af EU-strategien for unge og strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på og uden for det europæiske uddannelsesområde.

Denne henstilling erstatter Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union.

Udfærdiget i Luxembourg, den 5. april 2022.

På Rådets vegne

R. BACHELOT-NARQUIN

Formand

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_da_0.pdf.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

2

(3)  Vedtagne tekster – Covid-19’s indvirkning på unge og på sport og idræt – onsdag den 10. februar 2021 (europa.eu).

3

(4)  EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

4

(5)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af EU-strategien for unge (2019-2021), COM/2021/636 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps. Der finder volontøraktiviteter sted i ikke-EU-lande:

6

– som fastsat i artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) 2021/888 må frivilligt arbejde på området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«»finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde på tværs af landegrænserne«) eller i deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde inden for landegrænserne«)«. Et andet land end deltagerens bopælsland kan være et tredjeland, der er associeret med programmet eller et andet deltagende land:

»unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«»finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde på tværs af landegrænserne«) eller i deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde inden for landegrænserne«

– som fastsat i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2021/888 må »frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand [...]kun finde sted i regioner i tredjelande, hvor humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og der ikke er igangværende internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter«.

»frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand [...]kun finde sted i regioner i tredjelande, hvor humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og der ikke er igangværende internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter

Endvidere er deltagelse i programmet som fastsat i artikel 2, nr. 3), også åben for tredjelandsstatsborgere »der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning«.

»der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=EN.

7

(8)  Evaluering af EU-strategien for unge og Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet, 2016.

8

(9)  »Promoting the mobility of young volunteers and cross-border solidarity, a practical toolbox for actors and stakeholders in the field of youth and recommendations for policymakers«, der er udarbejdet af den ekspertgruppe, som Europa-Kommissionen har nedsat for at støtte revisionen af Rådets henstilling fra 2008 om unge volontørers mobilitet (2021) (arbejde udført mellem september 2019 og september 2020).

9

(10)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, COM(2020) 625 final, som findes på EUR-Lex – 52020DC0625 – DA – EUR-Lex (europa.eu).

10

(11)  Der mindes om, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger indeholder bestemmelser om koordinering af socialsikringsrettigheder, herunder ydelser ved sygdom, i grænseoverskridende situationer og finder anvendelse på volontører, der bevæger sig mellem medlemsstaterne.

11

(12)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 32, bilag I, afsnit E. Gennemført via portalen Dit Europa: Dit Europa (europa.eu).

12

(13)  COM(2020) 758 final.

13

(14)  Youthpass er det vigtigste anerkendelses- og valideringsinstrument, der er tilgængeligt for alle deltagere i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps for at afspejle læringsprocessen og dokumentere deres læringsresultater i Youthpass-certifikatet.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42) opretter en europæisk ramme til støtte for gennemsigtigheden og forståelsen af færdigheder og kvalifikationer, der er opnået i formelle, ikkeformelle og uformelle sammenhænge, herunder gennem praktisk erfaring, mobilitet og frivilligt arbejde.

15

(16)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

16

(17)  Evaluering af EU-strategien for unge og Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet (europa.eu), 2016.

17

(18)  Volontørerne får ikke betaling for deres tid, men udgifter, der normalt er begrænset til rejser, kost eller logi og/eller andre små personlige udgifter, kan dækkes.

18

(19)  Se samme definition i forordning (EU) 2021/888, artikel 2, punkt 4.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

20

(21)  Herunder oplysninger om procedurerne for ansøgning om et europæisk sygesikringskort og detaljerede oplysninger om, hvad der er og ikke er dækket af de nationale sundhedssystemer.

21

(22)  Den flersprogede portal Dit Europa i henhold til forordning (EU) 2018/1724, EUT L 295 af 21.11.2018, s. 1, Youth Wiki-afsnittet på Den Europæiske Ungdomsportal, oplysninger om den europæiske portal, f.eks. om EU-sygesikringskortet: Ansøgning om et kort – Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion – Europa-Kommissionen (europa.eu).

22

(23)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for fastlæggelse af en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde (2020/C 415/01).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 (EUT L 202 af 8.6.2021, s. 32).

24

(25)  Dokumentet Erasmus+ and European Solidarity Corps Inclusion and Diversity Strategy indeholder vejledning i, hvordan man gør dette: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_da.

25

(26)  I overensstemmelse med EU’s ligestillingsstrategier og inklusionspolitiske rammer rettet mod specifikke diskriminerede og dårligt stillede grupper, som blev vedtaget i 2020-2021: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025 (COM(2020) 565 final af 18. september 2020), EU’s strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse (COM(2020) 620 final af 7. oktober 2020), strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 (COM(2020) 698 final af 12. november 2020), handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027 (COM(2020) 758 final af 24. november 2020) og strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 (COM(2021) 101 final af 3. marts 2021).

26

(27)  Dette var allerede god praksis i forbindelse med den tidligere europæiske volontørtjeneste, nu Det Europæiske Solidaritetskorps, som sørger for et gratis europæisk ungdomskort til alle volontører.

27

(28)  Med de oplysninger, der er omhandlet i punkt 2, litra a), i denne henstilling, samt oplysninger om nationale ordninger for frivilligt arbejde eller frivillige aktiviteter.

28

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/10

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10531 — SANTANDER / MAPFRE / JV)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 157/02)

Den 4. april 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10531. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10531. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/11

---

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/581 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 157/03)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/581 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer, enheder og organer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer, enheder og organer på listen.

De pågældende personer, enheder og organer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer, enheder og organer kan inden den 1. juni 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer, enheder og organer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 110 af 8.4.2022, s. 55.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 110 af 8.4.2022, s. 3.

---

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/13

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 157/04)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (2) ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (4) gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/581 (5).

Den registeransvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1. i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR’s databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/582 og forordning (EU) nr. 269/2014 gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/581.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 110 af 8.4.2022, s. 55.

(4)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 110 af 8.4.2022, s. 3.

---

Europa-Kommissionen

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/15

---

Euroens vekselkurs (1)

8. april 2022

(2022/C 157/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0861 |
| JPY | japanske yen | 134,87 |
| DKK | danske kroner | 7,4372 |
| GBP | pund sterling | 0,83355 |
| SEK | svenske kroner | 10,2768 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0155 |
| ISK | islandske kroner | 139,60 |
| NOK | norske kroner | 9,5080 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,479 |
| HUF | ungarske forint | 375,66 |
| PLN | polske zloty | 4,6437 |
| RON | rumænske leu | 4,9425 |
| TRY | tyrkiske lira | 16,0237 |
| AUD | australske dollar | 1,4552 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3675 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5134 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5849 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4801 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 333,12 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 15,9968 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9115 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5490 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 601,96 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5850 |
| PHP | filippinske pesos | 55,990 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,488 |
| BRL | brasilianske real | 5,1583 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,8729 |
| INR | indiske rupee | 82,3890 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0861

JPY

japanske yen

134,87

DKK

danske kroner

7,4372

GBP

pund sterling

0,83355

SEK

svenske kroner

10,2768

CHF

schweiziske franc

1,0155

ISK

islandske kroner

139,60

NOK

norske kroner

9,5080

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,479

HUF

ungarske forint

375,66

PLN

polske zloty

4,6437

RON

rumænske leu

4,9425

TRY

tyrkiske lira

16,0237

AUD

australske dollar

1,4552

CAD

canadiske dollar

1,3675

HKD

hongkongske dollar

8,5134

NZD

newzealandske dollar

1,5849

SGD

singaporeanske dollar

1,4801

KRW

sydkoreanske won

1 333,12

ZAR

sydafrikanske rand

15,9968

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9115

HRK

kroatiske kuna

7,5490

IDR

indonesiske rupiah

15 601,96

MYR

malaysiske ringgit

4,5850

PHP

filippinske pesos

55,990

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,488

BRL

brasilianske real

5,1583

MXN

mexicanske pesos

21,8729

INR

indiske rupee

82,3890

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/16

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til ændring af direktivet om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS’ websted www.edps.europa.eu)

(2022/C 157/06)

Europa-Kommissionen vedtog den 14. december 2021 et forslag om ændring af direktiv 2010/40/EU om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer. Indførelsen af intelligente transportsystemer (ITS) blev udpeget af Kommissionen som en nøgleaktion i opbygningen af et opkoblet og automatiseret multimodalt mobilitetssystem.

Formålet med forslaget er at udvide ITS-direktivets nuværende anvendelsesområde til at omfatte nye og kommende udfordringer og gøre væsentlige ITS-tjenester obligatoriske i hele EU. Revisionen er desuden en del af udviklingen inden for lovgivningen om data og sker i forlængelse af meddelelsen om en europæisk strategi for data.

EDPS minder om, at behandling af personoplysninger kun er lovlig, hvis den registrerede (den identificerede eller identificerbare fysiske person, som personoplysningerne vedrører) har givet samtykke til behandling af sine personoplysninger til et eller flere specifikke formål, eller hvis et andet passende retsgrundlag i henhold til artikel 6 i GDPR gyldigt kan anvendes.

Det anføres i forslaget, at datatyper og -tjenester, hvis levering bør gøres obligatorisk, vil blive identificeret på grundlag af de specifikationer, der er fastsat i delegerede retsakter til supplering af ITS-direktivet, og afspejle de datatyper og tjenester, der er fastsat deri. Samtidig bemærker den tilsynsførende, at der med forslaget vil blive slettet en række bestemmelser i det eksisterende ITS-direktiv, herunder de bestemmelser, der vedrører princippet om præcisering af formål og dataminimering.

I betragtning af den specielle beskyttelse, som privatliv og personoplysninger i deres egenskab af grundlæggende rettigheder er omfattet af i henhold til artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, mener EDPS, at kategorierne af personoplysninger samt formålene med behandling af personoplysninger i forbindelse med indførelsen af ITS-tjenester bør præciseres direkte i forslaget snarere end i delegerede retsakter, der supplerer ITS-direktivet. Desuden finder EDPS det vigtigt, at det reviderede ITS-direktiv på passende vis fortsat omfatter kravene om præcisering af formål, sikkerhed, dataminimering og kravet om at overholde bestemmelserne om samtykke.

Da forslaget har til formål at skabe et retsgrundlag for behandling af personoplysninger i forbindelse med indførelsen og den praktiske anvendelse af ITS, bør det også fastsætte en maksimal lagringsperiode for de relevante kategorier af data under hensyntagen til de pågældende ITS.

Eftersom indførelsen af ITS kan involvere et stort antal interessenter, anbefaler EDPS, at Kommissionen gennemfører en konsekvensanalyse vedrørende databeskyttelse, inden der indføres ITS-tjenester, som sandsynligvis vil indebære en høj risiko for fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder (f.eks. offentlige transportmyndigheders mobilitetsstyringstjenester).

1.   INDLEDNING OG BAGGRUND

| 1. | Europa-Kommissionen vedtog den 14. december 2021 et forslag om ændring af direktiv 2010/40/EU om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (»forslaget«) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktiv 2010/40/EU (»ITS-direktivet«) blev udformet som rammen, der skulle fremskynde og koordinere indførelsen og anvendelsen af ITS på vejtransport og dens grænseflader til andre transportformer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I Kommissionens meddelelse om en strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet (»Strategien«) (2) udpeges indførelsen af intelligente transportsystemer (ITS) som en nøgleaktion i opnåelsen af opkoblet og automatiseret multimodal mobilitet, som dermed bidrager til omstillingen af det europæiske transportsystem for at nå målet om effektiv, sikker, bæredygtig, intelligent og modstandsdygtig mobilitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I strategien blev der bebudet en snarlig revision af ITS-direktivet, herunder også af nogle af de tilhørende delegerede forordninger. Det blev også fremhævet i strategien, at Kommissionen har til hensigt at støtte oprettelsen af en koordineringsmekanisme i 2021 for de nationale adgangspunkter, der blev oprettet i henhold til ITS-direktivet. Revisionen er desuden en del af udviklingen inden for lovgivningen om data og sker i forlængelse af Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for data (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | I dette forslag tages der derfor fat på følgende problemer (4):






  i. | manglen på interoperabilitet mellem og kontinuitet af applikationer, systemer og tjenester |
| --- | --- | --- |

5.

i.

manglen på interoperabilitet mellem og kontinuitet af applikationer, systemer og tjenester

| ii. | manglen på samordning og effektivt samarbejde mellem interessenterne og |
| --- | --- |

ii.

manglen på samordning og effektivt samarbejde mellem interessenterne og

| iii. | uløste spørgsmål i forbindelse med tilgængeligheden og udvekslingen af de data, der ligger til grund for ITS-tjenesterne. |
| --- | --- |

iii.

uløste spørgsmål i forbindelse med tilgængeligheden og udvekslingen af de data, der ligger til grund for ITS-tjenesterne.

| 6. | Forslaget søger at løse disse problemer, navnlig ved at udvide ITS-direktivets nuværende anvendelsesområde til at omfatte nye og kommende udfordringer og gøre væsentlige ITS-tjenester obligatoriske i hele EU. Udrulningen af ITS-tjenester vil blive understøttet af tilgængeligheden af de data, der er nødvendige for at levere pålidelige oplysninger, og yderligere regler vil bidrage til at forbedre tilpasningen til nuværende praksis og standarder (5). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den 6. januar 2022 anmodede Kommissionen Den Europæiske Tilsynsførende om at afgive udtalelse om forslaget i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 (»the EUDPR«) (6). Kommentarerne og henstillingerne i udtalelsen er begrænset til de bestemmelser i forslaget, der er mest relevante set fra et databeskyttelsesperspektiv. |
| --- | --- |

7.

4.   KONKLUSIONER

| 39. | På baggrund af ovenstående fremsætter Den Europæiske Tilsynsførende følgende henstillinger:






  a) | Da forslaget har til formål at skabe et retsgrundlag for behandling af personoplysninger i forbindelse med indførelsen og den praktiske anvendelse af ITS, bør det derfor:






  — | klart angive formålet med behandlingen og |
| --- | --- | --- | --- |

39.

a)

Da forslaget har til formål at skabe et retsgrundlag for behandling af personoplysninger i forbindelse med indførelsen og den praktiske anvendelse af ITS, bør det derfor:

—

klart angive formålet med behandlingen og

| — | give et klart og omfattende overblik over de relevante kategorier af personoplysninger |
| --- | --- |

—

give et klart og omfattende overblik over de relevante kategorier af personoplysninger

| — | klart fordele rollerne mellem de forskellige aktører, der er involveret som dataansvarlig, fælles dataansvarlig eller databehandler |
| --- | --- |

—

klart fordele rollerne mellem de forskellige aktører, der er involveret som dataansvarlig, fælles dataansvarlig eller databehandler

| — | fastsætte en maksimal lagringstid for de relevante kategorier af personoplysninger under hensyntagen til formålene med behandlingen i den pågældende ITS. |
| --- | --- |

—

fastsætte en maksimal lagringstid for de relevante kategorier af personoplysninger under hensyntagen til formålene med behandlingen i den pågældende ITS.

| b) | Eftersom indførelsen af ITS kan involvere et stort antal interessenter, anbefaler EDPS, at Kommissionen foretager en konsekvensanalyse vedrørende databeskyttelse, inden den muliggør indførelse af ITS-tjenester, der sandsynligvis vil medføre en høj risiko for fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

b)

Eftersom indførelsen af ITS kan involvere et stort antal interessenter, anbefaler EDPS, at Kommissionen foretager en konsekvensanalyse vedrørende databeskyttelse, inden den muliggør indførelse af ITS-tjenester, der sandsynligvis vil medføre en høj risiko for fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder.

Bruxelles, den 2. marts 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2021) 813 final.

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget -»Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet – en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden«, vedtaget i december 2020, (COM(2020) 789 final).

2

Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet – en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/sshoudltrategy-data

3

(4)  Begrundelse, s. 3.

4

(5)  Begrundelse, s. 3.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

6

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10647 — HOYA / BOE Vision / JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 157/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | HOYA Corporation (»HOYA«, Japan) |
| --- | --- |

—

HOYA Corporation (»HOYA«, Japan)

| — | Beijing BOE Vision Electronic Technology Co., Ltd. (»BOE Vision«, Folkerepublikken Kina, der kontrolleres af BOE Technology Group Co., Ltd. (Folkerepublikken Kina) |
| --- | --- |

—

Beijing BOE Vision Electronic Technology Co., Ltd. (»BOE Vision«, Folkerepublikken Kina, der kontrolleres af BOE Technology Group Co., Ltd. (Folkerepublikken Kina)

| — | HOYA BOE Microelectronics China Ltd., et nystiftet joint venture (»JV«, Folkerepublikken Kina), der kontrolleres i fællesskab af HOYA og BOE Vision. |
| --- | --- |

—

HOYA BOE Microelectronics China Ltd., et nystiftet joint venture (»JV«, Folkerepublikken Kina), der kontrolleres i fællesskab af HOYA og BOE Vision.

HOYA og BOE Vision erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over JV.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | HOYA: forskning og udvikling, fremstilling og salg af elektroniske produkter, herunder fotomaskeemner, fotomasker og glassubstrater til harddiske |
| --- | --- |

—

HOYA: forskning og udvikling, fremstilling og salg af elektroniske produkter, herunder fotomaskeemner, fotomasker og glassubstrater til harddiske

| — | BOE Vision: fremstilling og teknologisk udvikling af LCD-skærme, teknologioverførsel, teknisk rådgivning og tekniske tjenester til LCD-fjernsyn, fjernsyn og andre slutprodukter og -systemer |
| --- | --- |

—

BOE Vision: fremstilling og teknologisk udvikling af LCD-skærme, teknologioverførsel, teknisk rådgivning og tekniske tjenester til LCD-fjernsyn, fjernsyn og andre slutprodukter og -systemer

| — | JV: fremstilling og salg af fotomasker til brug ved fremstilling af fladskærme. |
| --- | --- |

—

JV: fremstilling og salg af fotomasker til brug ved fremstilling af fladskærme.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10647 — HOYA / BOE Vision / JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 157/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Egeria Group AG (»Egeria«, Schweiz) |
| --- | --- |

—

Egeria Group AG (»Egeria«, Schweiz)

| — | Isoplus Fernwärmetechnik GmbH (Tyskland), Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH (Tyskland), ISOPLUS Managementgesellschaft mbH (Tyskland), Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. (Østrig), Isoplus Távhővezetőgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungarn), tilsammen »Isoplus Group« |
| --- | --- |

—

Isoplus Fernwärmetechnik GmbH (Tyskland), Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH (Tyskland), ISOPLUS Managementgesellschaft mbH (Tyskland), Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. (Østrig), Isoplus Távhővezetőgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (Ungarn), tilsammen »Isoplus Group«

| — | BRUGG Rohrsysteme GmbH (»BRUGG«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

BRUGG Rohrsysteme GmbH (»BRUGG«, Tyskland)

| — | ISOBRUGG Stahlmantelrohr GmbH (»Isoplus JV«, Tyskland), et joint venture, der kontrolleres af Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH (»HFB«, Tyskland) og BRUGG. |
| --- | --- |

—

ISOBRUGG Stahlmantelrohr GmbH (»Isoplus JV«, Tyskland), et joint venture, der kontrolleres af Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH (»HFB«, Tyskland) og BRUGG.

Egeria erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Isoplus Group, og erhverver sammen med BRUGG fælles kontrol over hele Isoplus JV.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Egeria: investeringsselskab, der er aktiv inden for private equity, erhvervsejendomme, beboelsesejendomme og kapitalinteresser i børsnoterede selskaber, med fokus på Nederlandene og DACH-regionen |
| --- | --- |

—

Egeria: investeringsselskab, der er aktiv inden for private equity, erhvervsejendomme, beboelsesejendomme og kapitalinteresser i børsnoterede selskaber, med fokus på Nederlandene og DACH-regionen

| — | Isoplus Group og Isoplus JV: fremstilling og distribution af præisolerede rørsystemer, hovedsagelig til fjernvarme og fjernkøling og i begrænset omfang også til industrielle anvendelser af flydende materialer (såsom fødevarer og kemi), olierørledninger, bioenergi, landbrug og netovervågning, med fokus på Centraleuropa |
| --- | --- |

—

Isoplus Group og Isoplus JV: fremstilling og distribution af præisolerede rørsystemer, hovedsagelig til fjernvarme og fjernkøling og i begrænset omfang også til industrielle anvendelser af flydende materialer (såsom fødevarer og kemi), olierørledninger, bioenergi, landbrug og netovervågning, med fokus på Centraleuropa

| — | BRUGG: aktiv inden for sektorerne for lokal opvarmning, fjernvarme, køling, koldt vand, industri, tankstationer og tankfaciliteter, lige fra rådgivning om rørlægning til projektstyring og installation med fokus på Centraleuropa. |
| --- | --- |

—

BRUGG: aktiv inden for sektorerne for lokal opvarmning, fjernvarme, køling, koldt vand, industri, tankstationer og tankfaciliteter, lige fra rådgivning om rørlægning til projektstyring og installation med fokus på Centraleuropa.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10650 – EGERIA / ISOPLUS GROUP / BRUGG / ISOPLUS JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/23

---

Meddelelse til de økonomiske aktører

Ny runde af ansøgninger om suspension af den fælles toldtarifs autonome toldsatser for visse industri- og landbrugsprodukter

(2022/C 157/09)

De økonomiske aktører informeres herved om, at Kommissionen har modtaget ansøgninger til januar-runden 2023 i overensstemmelse med de administrative arrangementer i Kommissionens meddelelse vedrørende autonome toldsuspensioner og toldkontingenter (2011/C 363/02) (1).

Listen over produkter, som der er ansøgt om en suspension for, er nu tilgængelig på Kommissionens tematiske websted om toldunionen på Europa-serveren (2).

De økonomiske aktører oplyses ligeledes om, at fristen for at fremsende indsigelser mod nye ansøgninger til Kommissionen via deres nationale myndigheder er den 21. juni 2022, som er datoen for det andet programsatte møde i Gruppen for Økonomiske Tarifspørgsmål.

Berørte aktører opfordres til jævnligt at tjekke listen for at holde sig orienteret om ansøgningernes status.

Yderligere oplysninger om suspension af den fælles toldtarifs autonome toldsatser findes på Europa-webstedet:

Suspensions (Autonomous Tariff Suspensions) (europa.eu)

---

(1)  EUT C 363 af 13.12.2011, s. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=da

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 11.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/24

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 157/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Mór/Móri«

PDO-HU-A1333-AM04

Meddelelsesdato: 11.1.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Ændring af de organoleptiske kendetegn ved vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Móri Premium

a)   Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

| — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- |

—

II. Beskrivelse af vinene

b)   Det berørte afsnit i enhedsdokumentet:

| — | Kapitel 4 »Beskrivelse af vinen/vinene«, punkt 4 »Præmiumvine« |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 »Beskrivelse af vinen/vinene«, punkt 4 »Præmiumvine«

c)   Begrundelse:

De organoleptiske kendetegn bør præciseres efter tilføjelsen af en ny sort til denne produktkategori og i lyset af de hidtidige erfaringer.

2.   Tilføjelse af sorten Generosa til vinkategorien Móri Premium BOB

a)   Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

| — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- |

—

VI. Tilladte druesorter

b)   Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

c)   Begrundelse:

Vinområdet Mór har en lang tradition for fremstilling af fyldige, stærke og modne hvidvine. Formålet med ændringen er at gøre det muligt at fremstille denne type vin af sorten Generosa. Da der er tale om en indenlandsk sort, som stammer fra sorterne Ezerjó og Tramini, og da vinavlerne har mange års erfaring med at dyrke sorten, er det berettiget at rykke den op i en højere kategori. I tidligere årgange har Generosa-sorten, selv uden produktionsrestriktioner, typisk opnået et sukkerindhold på 20 på den ungarske mostskala (Magyar mustfok: MM°]) eller helt op til 23-24 MM° med en senere høstdato og produktionsrestriktioner, samtidig med at syreindholdet blev bevaret. Inden for disse analytiske parametre er sortens smagsnuancer og aromaer velbevarede, og det samme gælder dens smag af modne stenfrugter og honning og dens krydrede karakter, selv med en senere høstdato, hvilket gør denne sort til et fremragende råmateriale for vinkategorien Móri Premium BOB.

3.   Ændring af høstmetoden for Móri Premium-vin

a)   Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

| — | III. Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

III. Særlige ønologiske fremgangsmåder

b)   Det berørte afsnit i enhedsdokumentet:

| — | Kapitel 5 »Vinfremstillingsmetoder«, punkt 3 »Regler for druedyrkning«, underpunkt 4 »Høstmetode« |
| --- | --- |

—

Kapitel 5 »Vinfremstillingsmetoder«, punkt 3 »Regler for druedyrkning«, underpunkt 4 »Høstmetode«

c)   Begrundelse:

Den stigende mangel på arbejdskraft i vinsektoren og de tekniske fremskridt i mekaniseringen af høsten i de seneste år taler for at tillade, at råmaterialet for Móri Premium-vin høstes mekanisk, men med ovennævnte undtagelser. Tørre, fyldige, modne vine, der er fremstillet af velmodne druer, som er omfattet af produktionsrestriktioner, udgør grundlaget for kategorien Móri Premium BOB. Moderne mekaniske høstteknikker gør, at råvaren hurtigt når frem til forarbejdningsvirksomheden, hvilket forhindrer enhver form for kvasning eller uønskede oxidationsprocesser. I mange tilfælde er den mæsk, der kommer ind i forarbejdningsanlægget gennem maskinel fjernelse af stilke og sorteringsadaptere, af endnu bedre kvalitet end den, der høstes af menneskelig arbejdskraft. Sammenfattende kan det siges, at med de anførte undtagelser er den nuværende teknologi i stand til at opfylde kvalitetskravene til kategorien Móri Premium BOB.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Mór

Móri

2.   Type geografisk betegnelse:

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvidvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene er grønhvide, strågule eller gyldne i farven med blege eller lyse nuancer. De er kendetegnet ved en frisk, livlig syrlighed, blomsternoter eller frugtagtige noter, lethed og friskhed. De mangler for det meste de egenskaber, som fadlagring giver. De mellemfyldige vine er typisk aromatiske med en markant karakter. Den anførte druesorts karakteristiske træk kan generelt nemt genkendes.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l):

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

2.   Rosévin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rosévinene er pink, violette, laksefarvede (løgfarvede) eller lys røde i farven, frugtagtige og beregnet til konsum inden for et år.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l):

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

3.   Rødvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene fremstilles som primærvine med en kort udblødning (5-7 dage) til konsum inden for et år. De er lette og enkle og med præg af røde bær i duft og smag. De er lys rubinrøde i farven.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l):

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

4.   Præmiumvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farven varierer fra strågul til gylden eller gammelt guld. Den typisk udtalte syre og det høje alkoholindhold giver mulighed for længere modning. På grund af den længere lagring bliver de sekundære smagsnuancer ved modning dominerende, undertiden med et mineralsk præg.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| * | For senthøstede hvidvine, hvidvine fra selektiv høst og hvidvine fra let tørrede druer med benævnelsen »præmievin« er det minimale totale alkoholindhold 12,83 % vol., og det maksimale indhold af flygtig syre er 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,6 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

4,6 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l):

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Vin — ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Brug af en intermitterende vinpresse.

2.   Ønologiske fremgangsmåder, som ikke er tilladt:

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Tilsætning af sødestoffer og most til præmiumvine er ikke tilladt.

3.   Regler for drueproduktion

Dyrkningsmetode

| 1. | Regler for opbinding og beskæring af vinstokken:






  a. | For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt dyrkningsmetode, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet. |
| --- | --- | --- |

1.

Regler for opbinding og beskæring af vinstokken:

a.

For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt dyrkningsmetode, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet.

| b. | For vindyrkningsarealer, der er tilplantet efter den 1. august 2010:






  i) | Topbeskæring |
| --- | --- | --- |

b.

For vindyrkningsarealer, der er tilplantet efter den 1. august 2010:

i)

Topbeskæring

| ii. | Gobeletbeskæring |
| --- | --- |

ii.

Gobeletbeskæring

| iii. | Gardinformning |
| --- | --- |

iii.

Gardinformning

| iv. | Lav kordonbeskæring |
| --- | --- |

iv.

Lav kordonbeskæring

| v. | Middelhøj kordonbeskæring |
| --- | --- |

v.

Middelhøj kordonbeskæring

| vi. | Høj kordonbeskæring |
| --- | --- |

vi.

Høj kordonbeskæring

| 2. | Regler for beplantningstæthed på vindyrkningsarealet:






  a. | For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt beplantningstæthed, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet. |
| --- | --- | --- |

2.

Regler for beplantningstæthed på vindyrkningsarealet:

a.

For så vidt angår vindyrkningsarealer, der er beplantet før den 1. august 2010, kan vinavlsprodukter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse fremstilles af druer, der er høstet på vindyrkningsarealer med en tidligere godkendt beplantningstæthed, forudsat at produktionen fortsættes på vindyrkningsarealet.

| b. | For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010: Minimum 3 300 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- |

b.

For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010: Minimum 3 300 vinstokke pr. hektar

| c. | For vindyrkningsarealer, der er tilplantet efter den 1. august 2016: Minimum 3 500 vinstokke pr. hektar |
| --- | --- |

c.

For vindyrkningsarealer, der er tilplantet efter den 1. august 2016: Minimum 3 500 vinstokke pr. hektar

| 3. | Regler om knoptæthed på vindyrkningsarealet:
  Fremstilling af Mór-vin er kun tilladt for en knoptæthed på højst 10 levende knopper pr. kvadratmeter. |
| --- | --- |

3.

Regler om knoptæthed på vindyrkningsarealet:

Fremstilling af Mór-vin er kun tilladt for en knoptæthed på højst 10 levende knopper pr. kvadratmeter.

| 4. | Høstmetode:
  Manuel og mekanisk høst er tilladt for alle BOB-vine. Mekanisk høst er tilladt for Móri Premium BOB-vine, bortset fra vin fra selektiv høst eller senthøstet vin, vin fremstillet af let tørrede druer, hovedvin og isvin, som kun må høstes manuelt. |
| --- | --- |

4.

Høstmetode:

Manuel og mekanisk høst er tilladt for alle BOB-vine. Mekanisk høst er tilladt for Móri Premium BOB-vine, bortset fra vin fra selektiv høst eller senthøstet vin, vin fremstillet af let tørrede druer, hovedvin og isvin, som kun må høstes manuelt.

4.   Druernes minimale indhold af naturligt sukker og potentielle alkoholindhold

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

For hvidvin, rosévin og rødvin: 9,0 % vol.––14,9 på den ungarske mostskala (Magyar mustfok — [MM°])

For senthøstede hvidvine og hvidvine fra selektiv høst, hvidvine fremstillet af let tørrede druer samt præmiumvine er druernes minimale indhold af naturligt sukker 216 g/l, det potentielle alkoholindhold er 12,83 % vol. og 20 på den ungarske mostskala ([MM°]).

5.   Regler for høstdato og angivelse af sorter

Dyrkningsmetode

Fastsættelse af høstdatoen:

Den dato, hvor vinhøsten begynder, fastsættes af vinkooperativets råd senest den 20. august hvert år. Vinavlsprodukter, der er fremstillet af druer høstet før den startdato for høst, der er fastsat af vinkooperativets råd, kan ikke tildeles et oprindelsescertifikat for »Mór/Móri«-vin og må ikke markedsføres med BOB-mærket. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse. I tilfælde af usædvanlige omstændigheder (f.eks. vejr eller infektion) kan en undtagelse fra ovenstående tillades.

Regler for angivelse af sorter:

Angivelse af sorten og dens synonymer som defineret i den relevante nationale lovgivning om klassificering af druesorter, der er egnede til fremstilling af vin, er tilladt for Mór-vinavlsprodukter i en hvilken som helst kategori, dog med følgende begrænsninger og tilføjelser:

| a. | Hvis der angives en enkelt sort, skal 85 % af produktet være fremstillet af den pågældende sort. |
| --- | --- |

a.

Hvis der angives en enkelt sort, skal 85 % af produktet være fremstillet af den pågældende sort.

| b. | Hvis der angives flere sorter, skal 100 % af produktet være fremstillet af de angivne sorter. |
| --- | --- |

b.

Hvis der angives flere sorter, skal 100 % af produktet være fremstillet af de angivne sorter.

| c. | Angivelsen af en sort er ikke tilladt for Mór-vine, der er kendetegnet ved den begrænsede benævnelse »Muskotály« [Muscat]. |
| --- | --- |

c.

Angivelsen af en sort er ikke tilladt for Mór-vine, der er kendetegnet ved den begrænsede benævnelse »Muskotály« [Muscat].

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Hvidvin, rosévin og rødvin
  100 hl pr. ha |
| --- | --- |

1.

Hvidvin, rosévin og rødvin

100 hl pr. ha

| 2. | Hvidvin, rosévin og rødvin
  13 600 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

2.

Hvidvin, rosévin og rødvin

13 600 kg druer pr. hektar

| 3. | Præmiumvin
  60 hl pr. ha |
| --- | --- |

3.

Præmiumvin

60 hl pr. ha

| 4. | Præmiumvin
  8 500 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

4.

Præmiumvin

8 500 kg druer pr. hektar

| 5. | Præmiumvin –– Senthøstede vine og vine fra selektiv høst
  45 hl pr. ha |
| --- | --- |

5.

Præmiumvin –– Senthøstede vine og vine fra selektiv høst

45 hl pr. ha

| 6. | Præmiumvin –– Senthøstede vine og vine fra selektiv høst
  8 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

6.

Præmiumvin –– Senthøstede vine og vine fra selektiv høst

8 000 kg druer pr. hektar

| 7. | Præmiumvin –– Vin fremstillet af let tørrede druer og isvin
  20 hl pr. ha |
| --- | --- |

7.

Præmiumvin –– Vin fremstillet af let tørrede druer og isvin

20 hl pr. ha

| 8. | Præmiumvin –– Vin fremstillet af let tørrede druer og isvin
  5 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

8.

Præmiumvin –– Vin fremstillet af let tørrede druer og isvin

5 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druer fra vindyrkningsarealer, der hører til områder i kommunerne Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd og Zámoly i Fejér amt, som er klassificeret som klasse I og II i henhold til matrikelregistret for vindyrkningsarealer (vinområdet Mór), kan anvendes til fremstilling af vinavlsprodukter med betegnelsen »Mór/Móri« BOB.

7.   Primær druesort (primære druesorter)

cabernet franc — cabernet

cabernet franc — carbonet

cabernet franc — carmenet

cabernet franc — gros cabernet

cabernet franc — gros vidur

cabernet franc — kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay — chardonnay blanc

chardonnay — kereklevelű

chardonnay — morillon blanc

chardonnay — ronci bilé

cserszegi fűszeres

ezerjó — kolmreifler

ezerjó — korponai

ezerjó — szadocsina

ezerjó — tausendachtgute

ezerjó — tausendgute

ezerjó — trummertraube

generosa

irsai olivér –– irsai

irsai olivér –– muskat olivér

irsai olivér — zolotis

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

királyleányka — dánosi leányka

királyleányka — erdei sárga

királyleányka — feteasca regale

királyleányka — galbena de ardeal

királyleányka — königliche mädchentraube

királyleányka — königstochter

királyleányka — little princess

kékfrankos — blauer lemberger

kékfrankos — blauer limberger

kékfrankos — blaufränkisch

kékfrankos — limberger

kékfrankos — moravka

leányka — dievcenske hrozno

leányka — feteasca alba

leányka — leányszőlő

leányka — mädchentraube

merlot

olasz rizling — grasevina

olasz rizling — nemes rizling

olasz rizling — olaszrizling

olasz rizling — riesling italien

olasz rizling — risling vlassky

olasz rizling — taljanska grasevina

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — miszket otonel

ottonel muskotály — muscat ottonel

ottonel muskotály — muskat ottonel

pinot blanc — fehér burgundi

pinot blanc — pinot beluj

pinot blanc — pinot bianco

pinot blanc — weissburgunder

pinot noir — blauer burgunder

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — kék burgundi

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — pignula

pinot noir — pino csernüj

pinot noir — pinot cernii

pinot noir — pinot nero

pinot noir — pinot tinto

pinot noir — rulandski modre

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — spätburgunder

rajnai rizling — johannisberger

rajnai rizling — rheinriesling

rajnai rizling — rhine riesling

rajnai rizling — riesling

rajnai rizling — riesling blanc

rajnai rizling — weisser riesling

rizlingszilváni — müller thurgau

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

rizlingszilváni — rivaner

rizlingszilváni — rizvanac

sauvignon — sauvignon bianco

sauvignon — sauvignon bijeli

sauvignon — sauvignon blanc

sauvignon — sovinjon

syrah — blauer syrah

syrah — marsanne noir

syrah — serine noir

syrah — shiraz

syrah — sirac

szürkebarát — auvergans gris

szürkebarát — grauburgunder

szürkebarát — graumönch

szürkebarát — pinot grigio

szürkebarát — pinot gris

szürkebarát — ruländer

sárga muskotály — moscato bianco

sárga muskotály — muscat blanc

sárga muskotály — muscat bélüj

sárga muskotály — muscat de frontignan

sárga muskotály — muscat de lunel

sárga muskotály — muscat lunel

sárga muskotály — muscat sylvaner

sárga muskotály — muscat zlty

sárga muskotály — muskat weisser

sárga muskotály — weiler

sárga muskotály — weisser

tramini –– gewürtztraminer

tramini — roter traminer

tramini — savagnin rose

tramini — tramin cervené

tramini — traminer

tramini — traminer rosso

zenit

zöld veltelíni — grüner muskateller

zöld veltelíni — grüner veltliner

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zöld veltelíni — zöldveltelíni

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Vin (1)

Beskrivelse af det afgrænsede geografiske område:

a)   Naturlige og kulturelle faktorer

Et af Ungarns mindste historiske vinområder er Mór-vinområdet, som ligger på Vértes-siden af Mór-dalen mellem Vértes- og Bakonybjergene i Fejér amt.

Mikroklimaet og den fremherskende vindretning i vinområdet påvirkes af Mór-dalen, der er en tektonisk forkastning mellem Bakony- og Vértesbjergene. De nuværende morfologiske kendetegn skyldes overfladedannelse i den sene pliocæntid og kvartærtiden, hvor der dannedes plateaubjerge med grus på toppen, lange og brede højderygge, forrevne og let skrånende forbjerge. Vértes er en karstisk mellemhøj bjergkæde med en horst- og sprækkedalstruktur.

Den brune skovjord med lerudfældning og den brune jord har i vid udstrækning udviklet sig på løss blandet med kalkstensaffald og oligocænsand. Dolomit og kalksten er dækket af rendzina.

Klimaet er egnet til dyrkning af vinstokke, selv om det er køligere end gennemsnittet. Vintrene er milde med en betydelig luftcirkulation året rundt. Solen skinner på de fleste vindyrkningsarealer hele sommeren. Den årlige gennemsnitstemperatur er 10 °C. Området er kendetegnet ved moderate lysforhold og 600-650 mm nedbør. Det meste af regnen falder om sommeren, mindst i februar og marts. Den fremherskende vindretning er fra nordvest. Vejret er normalt moderat køligt og forholdsvis regnfuldt.

b)   Menneskelige faktorer

Det antages, at der er dyrket vin i området så langt tilbage som i romertiden. Skøder, der blev udstedt efter den ungarske stats grundlæggelse i det 11. århundrede, giver imidlertid klare beviser for lokal vinavl. De første skriftlige optegnelser stammer fra tiden efter erobringen i Middelalderen. I fyrst Miklós Csáks testamente i 1231 nævnes vinmarkerne i Vajal (Mór) for første gang.

Det osmanniske styre skadede vindyrkningen i området. Da den tyrkiske garnison forlod borgen Csókakő, nedbrændte den landsbyer og ødelagde også vinmarkerne.

Kapucinerordenen og de tyske bosættere (som familierne Hochburg og Lamberg introducerede til området) spillede en central rolle i den efterfølgende genopretning, idet de medbragte moderne udstyr og avancerede traditioner for vindyrkning og vinfremstilling. Kapucinermunkene i Mór grundlagde deres kloster mellem 1694 og 1696 og bevarede tætte forbindelser med kapucinermunkene i Tokaj. Ifølge traditionen sendte de stiklinger af sorten Ezerjó til dem, så de kunne genplante vinmarkerne.

Sorten Ezerjó, som i dag hedder »Hungaricum«, blev den vigtigste druesort i vinområdet i forbindelse med genplantningen efter phylloxera-epidemien. Genopretningen af vinstokke og vin spillede en vigtig rolle, da Mór fik status som købstad i 1758.

Historiske optegnelser viser, at let tørrede druer blev høstet for første gang i vinområdet i 1834. I 1800-tallet blev der solgt mere og mere vin fra området på det østrigske marked takket være de gode transportmuligheder.

Selv om det første vinkooperativ i området blev etableret i Csákberény i 1882, blev det uafhængige vinområde Mór oprettet ved dekret i 1928 efter en ansøgning indgivet i 1901.

Fra efter Anden Verdenskrig og indtil udgangen af 1980’erne stod den statslige bedrift i Mór for den teknologiske baggrund for vindyrkning og forarbejdning af druerne, den nødvendige lagerkapacitet og en betydelig del af afsætningsmulighederne i vinområdet. I midten af 1980’erne havde vindyrkningsarealet igen nået tidligere århundreders store udstrækning. Afsætningen gik til hjemmemarkedet og desuden hovedsagelig som eksport til Sovjetunionen.

Med regimeskiftet i 1990 blev den statslige bedrift og dens vindyrkningskapacitet afviklet, og med privatiseringen var det igen de lokale beslutningstagere, de enkelte landmænd og vinproducenter, der stod for vinområdet. Det medførte til gengæld en betydelig ændring i vinavlens struktur. Mange familier blev erhvervsmæssige vinavlere, og der er nu mange vingårde i Mór og omegn, som klarer sig godt. Vindyrkningsområdet i vinområdet er reduceret til 685 ha.

Takket være disse familiedrevne vingårdes udvikling og århundredlange erfaring og ekspertise bliver Mór-vinene mere og mere populære hos forbrugerne. Tendensen bekræftes af de mange guldmedaljer i nationale og internationale vinkonkurrencer og åbningen af salg til udenlandske markeder.

8.2.   Vin (2)

Beskrivelse af vinene

Mór-vinene har en rig bouquet af duft og aromaer, et relativt højt alkohol- og syreindhold, og er behagelige og normalt tørre. En udtryksfuld, fyldig karakter og et afbalanceret syreindhold gør disse vine meget behagelige. Især de gode årgange giver harmoniske vine med en udtalt syre og tilsvarende krop, hvilket med den rigtige vinfremstillingsteknologi og modning kan give præmiumvine.

Mór-vinene omtales oftest i litteraturen som faste, markante og »maskuline«. Områdets vine har den rygrad og fylde samt det sukker- og syreindhold, som normalt er kendetegnende for store vine. Den kalkholdige jord giver vinene en syrlig rygrad, som giver dem deres enestående behagelige smag. Præmiumvine af udvalgte druesorter har den samme syrlige rygrad, som gør dem egnet til at gemme, så de kan udvikle sig og vokse i op til flere år.

På grund af luftcirkulationen i Mór-dalen bliver druerne sjældent angrebet af svampesygdomme. Det betyder, at der er sunde druer at forarbejde i de fleste årgange. Hvidvin af sunde druer egner sig også godt til lagring i lang tid og til fremstilling af historiske vine (»muzeális borok«).

Under gunstige vejrforhold modner druer af sorten Ezerjó til en gylden gul og har en udsøgt smag. I visse årgange kan botrytiserede druer anvendes til fremstilling af hovedvin af en særlig kvalitet.

Sammenhængen mellem produktionsområdet, menneskelige faktorer og produktet

Takket være det geografiske miljøs naturlige og menneskelige faktorer har Mór-vinområdet i flere hundrede år givet vine, som er berømt i hele Ungarn.

Det gunstige meso- og mikroklima på bjergenes og bakkernes syd- og sydvestvendte skråninger har givet gode lokale vækstforhold.

Den specifikke luftcirkulation i dalen er et væsentligt aktiv med henblik på at bekæmpe svampesygdomme i druerne, mindske eller undgå frostrisici eller styre, hvor ofte de forekommer. Andre fordele er en gunstig beliggenhed og fremragende udnyttelse af sollyset på de stejle sydvestvendte skråninger på kanten af Mór-dalen. Mór-vinenes karakteristiske særpræg skyldes også jordens relativt høje kalkindhold.

Vinavlen og vinfremstillingen i området har en lang række unikke, traditionelle karakteristika, som har afgørende betydning på langt sigt. De betydelige forskelle i vindyrkning og forarbejdning af druer i forhold til andre vinområder skyldes for det første, at de tysktalende bosættere bragte deres dyrkningsmetoder med sig fra deres hjemegn, for det andet, at kapucinermunkene indførte nye metoder til vindyrkning og vinfremstilling, og for det tredje, at disse særlige forhold i vid udstrækning udviklede sig lokalt og på det tidspunkt isoleret.

På traditionelt dyrkede vinmarker anvendes stadig beskæringsmetoden »bald pruning« og topbeskæring med pæle, som er typisk for vinområdet, og som har til formål at bringe klaserne tættere på jorden, der opvarmes i løbet af dagen. Det sikrer en god modning og bedre kvalitet. Mór-vinproducenterne benytter denne dyrkningsmetode den dag i dag. Alle vinproducenter i området tilstræber at holde sig til opbindings- og beskæringsmetoder, der giver lave vinstokke.

Desuden bidrager en omhyggelig afknopning til en jævn spredning af knopperne, så der kommer sunde druer, som er nøglen til fremstillingen af de frugtagtige Mór-vine.

Råmaterialet, der fremstilles på denne måde, er meget velegnet til længere modning af f.eks. præmiumvine, der traditionelt fremstilles i vinområdet med fadlagring. Det skyldes, at det mindre overfladeareal giver mulighed for længere modning på træfade.

Ezerjó var den fremherskende druesort og karakteristisk for vinområdet indtil 1950’erne og har siden fået selskab af en række overvejende grønne druesorter. Det er bl.a. Zöld veltelíni, Rizlingszilváni, Rajnai rizling, Chardonnay, Leányka, Királyleányka, Sauvignon, Szürkebarát og Tramini, samt nogle få blå druesorter, der dyrkes i lille målestok. Ezerjó er stadig den vigtigste druesort i vinområdet og dyrkes på næsten en tredjedel af området.

Mór-vin er således stadig i høj grad synonym med »Móri Ezerjó«, dvs. resultatet af et heldigt møde mellem et godt produktionsområde og en fremragende druesort. Sorten dyrkes flere steder i Ungarn, men dens egentlige hjem er på skråningerne af Vértes.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Regler vedrørende betegnelser (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) og dets adjektiviske former på ungarsk samt på ethvert officielt EU-sprog kan anføres på etiketten. |
| --- | --- |

a)

Udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) og dets adjektiviske former på ungarsk samt på ethvert officielt EU-sprog kan anføres på etiketten.

| b) | På etiketten af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór/Móri« kan udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) erstattes af udtrykket »védett eredetű bor« (»vin af beskyttet oprindelse«). |
| --- | --- |

b)

På etiketten af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór/Móri« kan udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) erstattes af udtrykket »védett eredetű bor« (»vin af beskyttet oprindelse«).

| c) | Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« kan erstattes af betegnelsen »Móri« eller »Móri borvidék« (Mór-vinområdet). Den grammatiske variant med et afledt »-i« i navnene på alle de kommuner, der er anført i punkt VIII/1.1.2, må også fremgå af etiketten. |
| --- | --- |

c)

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« kan erstattes af betegnelsen »Móri« eller »Móri borvidék« (Mór-vinområdet). Den grammatiske variant med et afledt »-i« i navnene på alle de kommuner, der er anført i punkt VIII/1.1.2, må også fremgå af etiketten.

| d) | Angivelse af årgang er obligatorisk for alle primære og nye vine. |
| --- | --- |

d)

Angivelse af årgang er obligatorisk for alle primære og nye vine.

| e) | Hvis årgangen angives, skal 85 % af vinen stamme fra denne årgang. Der gøres en undtagelse for primære eller nye vine samt for vin af en »jomfruårgang« eller »første høst«, hvor 100 % af vinen skal stamme fra den relevante årgang. |
| --- | --- |

e)

Hvis årgangen angives, skal 85 % af vinen stamme fra denne årgang. Der gøres en undtagelse for primære eller nye vine samt for vin af en »jomfruårgang« eller »første høst«, hvor 100 % af vinen skal stamme fra den relevante årgang.

| f) | Udtrykkene »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »termelői palackozás« (aftappet af producenten) og »pinceszövetkezetben palackozva« (aftappet i et vinkooperativ) kan angives på enhver »Mór/Móri«-vin. |
| --- | --- |

f)

Udtrykkene »termőhelyen palackozva« (aftappet i produktionsområdet), »termelői palackozás« (aftappet af producenten) og »pinceszövetkezetben palackozva« (aftappet i et vinkooperativ) kan angives på enhver »Mór/Móri«-vin.

| g) | Udtrykket »rozé« kan erstattes af »rosé« og udtrykket »küvé« af »cuvée«. |
| --- | --- |

g)

Udtrykket »rozé« kan erstattes af »rosé« og udtrykket »küvé« af »cuvée«.

Regler vedrørende betegnelser (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | »Küvé« eller »cuvée« kan betegne vine, der er fremstillet ved forskæring af flere druesorter, og på hvis etiket navnet på de druesorter, der udgør cuvéen, kan angives i faldende orden efter mængde med henblik på forbrugeroplysning. Hvis navnene på sorterne er anført, angives navnene på alle de sorter, der udgør cuvéen. |
| --- | --- |

a)

»Küvé« eller »cuvée« kan betegne vine, der er fremstillet ved forskæring af flere druesorter, og på hvis etiket navnet på de druesorter, der udgør cuvéen, kan angives i faldende orden efter mængde med henblik på forbrugeroplysning. Hvis navnene på sorterne er anført, angives navnene på alle de sorter, der udgør cuvéen.

| b) | Udtrykket »Öreg tőkék bora« (»vin fra gamle vinstokke«) kan anføres på etiketten, når mindst 85 % af vinen stammer fra et terroir, hvis vinstokke er over 40 år gamle. |
| --- | --- |

b)

Udtrykket »Öreg tőkék bora« (»vin fra gamle vinstokke«) kan anføres på etiketten, når mindst 85 % af vinen stammer fra et terroir, hvis vinstokke er over 40 år gamle.

| c) | Anvendelse af udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] er tilladt på Mór-vine, forudsat at 100 % af de druer, der anvendes som råmateriale i vinene, stammer fra det areal, der dyrkes af den specifikke vingård. I tilfælde af familievirksomheder må udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] også angives på etiketten på vin, der fremstilles på familiemedlemmers vindyrkningsarealer. |
| --- | --- |

c)

Anvendelse af udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] er tilladt på Mór-vine, forudsat at 100 % af de druer, der anvendes som råmateriale i vinene, stammer fra det areal, der dyrkes af den specifikke vingård. I tilfælde af familievirksomheder må udtrykket »birtokbor« [en enkelt vingård] også angives på etiketten på vin, der fremstilles på familiemedlemmers vindyrkningsarealer.

| d) | Udtrykkene »késői szüretelésű bor« [senthøstet vin], »válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst], »főbor« [hovedvin], »jégbor« [isvin] og »töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer] må kun stå på etiketten på præmiumvine. |
| --- | --- |

d)

Udtrykkene »késői szüretelésű bor« [senthøstet vin], »válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst], »főbor« [hovedvin], »jégbor« [isvin] og »töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer] må kun stå på etiketten på præmiumvine.

Andre begrænsede udtryk, der kan angives:

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| — | »Muzeális bor« [historisk vin]: hvid, præmium |
| --- | --- |

—

»Muzeális bor« [historisk vin]: hvid, præmium

| — | »Birtokbor« [en enkelt vingård]: alle vine |
| --- | --- |

—

»Birtokbor« [en enkelt vingård]: alle vine

| — | »Öreg tőkék bora« [vin fra gamle vinstokke]: alle vine |
| --- | --- |

—

»Öreg tőkék bora« [vin fra gamle vinstokke]: alle vine

| — | »Jomfruårgang« eller »első szüret«[første høst]: alle vine |
| --- | --- |

—

»Jomfruårgang« eller »első szüret«[første høst]: alle vine

| — | »Muskotály« [Muscat]: hvid |
| --- | --- |

—

»Muskotály« [Muscat]: hvid

| — | »Cuvée« eller »küvé«: alle vine |
| --- | --- |

—

»Cuvée« eller »küvé«: alle vine

| — | »Szűretlen« [ufiltreret]: rød |
| --- | --- |

—

»Szűretlen« [ufiltreret]: rød

| — | »Primőr« [Primeur] eller ny vin: hvid, rosé, rød |
| --- | --- |

—

»Primőr« [Primeur] eller ny vin: hvid, rosé, rød

| — | »Barrique«: hvid, rød, præmium |
| --- | --- |

—

»Barrique«: hvid, rød, præmium

Mindre geografiske enheder, der kan anvendes som supplement til den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór«

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Kommuner:

| — | Fejér amt: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly |
| --- | --- |

—

Fejér amt: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

For så vidt angår Mór-vine, der er mærket med en kommunes navn, skal mindst 85 % af druerne stamme fra vindyrkningsarealer, der henhører under klasse I eller II i kommunen, og op til 15 % af de forarbejdede druer kan stamme fra andre dele af det afgrænsede produktionsområde Mór.

Regler for præsentation

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, såfremt en sådan organisation findes i den pågældende medlemsstat

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Præmiumvine må kun sælges i flasker.

Denne regel gælder ikke for vin, der produceres i produktionsområdet af producenten i vedkommendes egen kælder til konsum på stedet.

Præmiumvine må kun sælges i det produktionsår, der følger efter høsten.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (1)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, såfremt en sådan organisation findes i den pågældende medlemsstat

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Af historiske grunde kan vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mór« fremstilles i følgende amter og byer ud over de kommuner, der er anført i kapitel IV:

| — | Fejér amt: |
| --- | --- |

—

Fejér amt:

Kommunerne Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál og Velence

| — | Bács-Kiskun amt: |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun amt:

Kommunerne Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú„ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút og Zsana

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (2)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, såfremt en sådan organisation findes i den pågældende medlemsstat

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Komárom-Esztergom amt: |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom amt:

Kommunerne Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely og Vértesszőlős

| — | Pest amt: |
| --- | --- |

—

Pest amt:

Kommunerne Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres og Veresegyház

| — | Somogy amt: |
| --- | --- |

—

Somogy amt:

Kommunerne Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós og Ordacsehi

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde (3)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, såfremt en sådan organisation findes i den pågældende medlemsstat

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Tolna amt: |
| --- | --- |

—

Tolna amt:

Kommunerne Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba, og

| — | Veszprém amt: |
| --- | --- |

—

Veszprém amt:

Kommunerne Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp og Zánka.

Undtagelser fra denne regel er præmiumvine, som kun må forarbejdes i de kommuner, der er nævnt i kapitel IV.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/6/5f/d2000/Mor%20OEM_vv3_standard_korr_nelkul.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---