# Službeni list C 151I/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 151I |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.6. travnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 151I

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.6. travnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 151 I/01 | Komunikacija Komisije – Smjernice za države članice o izravnim stranim ulaganjima iz Rusije i Bjelarusa s obzirom na vojnu agresiju na Ukrajinu i mjere ograničavanja utvrđene u nedavno donesenim uredbama Vijeća o sankcijama | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 151 I/01

Komunikacija Komisije – Smjernice za države članice o izravnim stranim ulaganjima iz Rusije i Bjelarusa s obzirom na vojnu agresiju na Ukrajinu i mjere ograničavanja utvrđene u nedavno donesenim uredbama Vijeća o sankcijama

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

CI 151/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice za države članice o izravnim stranim ulaganjima iz Rusije i Bjelarusa s obzirom na vojnu agresiju na Ukrajinu i mjere ograničavanja utvrđene u nedavno donesenim uredbama Vijeća o sankcijama (1)

(2022/C 151 I/01)

Europska unija otvorena je za strana ulaganja, koja su nam nužna za gospodarski rast, konkurentnost, zapošljavanje i inovacije. Mnoga europska poduzeća dobro su integrirana u globalne lance opskrbe i potrebno je osigurati da oni nastave funkcionirati. EU će i dalje ostati privlačno odredište za izravna strana ulaganja. Međutim, naša otvorenost nije bezuvjetna i mora biti uravnotežena odgovarajućim alatima za zaštitu naše sigurnosti i javnog poretka.

Kao odgovor na neizazvanu i neopravdanu rusku vojnu agresiju na Ukrajinu, koju Bjelarus aktivno podupire, EU je donio opsežan i čvrst paket mjera ograničavanja („sankcije”) protiv Rusije i Bjelarusa. Sankcije protiv Rusije osmišljene su kako bi se potkopala sposobnost Kremlja da financira rat, nametnuli jasni gospodarski i politički troškovi pripadnicima ruske političke elite odgovornima za invaziju te smanjila njihova gospodarska osnova. S obzirom na materijalnu potporu Bjelarusa ruskoj invaziji, EU je donio dodatne sankcije protiv Bjelarusa. Sankcije protiv Bjelarusa osmišljene su kako bi imale sličan učinak.

U Uredbi (EU) 2019/452 (2) („Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja”) utvrđen je osnovni okvir na razini EU-a u sklopu kojeg Europska komisija i države članice mogu koordinirati djelovanja povezana sa stranim ulaganjima kako bi se osigurala zaštita sigurnosti i javnog poretka ako izravna strana ulaganja postanu prijetnja tim vrijednostima. Države članice mogu provjeravati i ulaganja koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja pod uvjetom da se te provjere provode u skladu s odredbama Ugovora kojima se uređuju slobodno kretanje kapitala i poslovni nastan.

Iako su provjera izravnih stranih ulaganja i sankcije različiti pravni instrumenti s različitom svrhom i s drugačijim načinom djelovanja, ruska vojna agresija na Ukrajinu poziv je na veći oprez u pogledu ruskih i bjeloruskih izravnih ulaganja na jedinstvenom tržištu. Time nisu obuhvaćena samo ulaganja fizičkih osoba ili subjekata kojima su određene sankcije. U trenutačnim okolnostima postoji povećan rizik da se za svako ulaganje u stratešku imovinu u Uniji koje se izravno ili neizravno odnosi na osobu ili subjekt koji je povezan s ruskom ili bjeloruskom vladom, koji je pod njihovom kontrolom ili je podložan njihovu utjecaju može razumno zaključiti da predstavlja prijetnju sigurnosti ili javnom poretku u državama članicama.

Nadalje, sankcije EU-a primjenjuju se na sve osobe na državnom području Unije, na sve pravne osobe, subjekte ili tijela na državnom području Unije ili izvan njega koji su osnovani ili uspostavljeni na temelju prava neke države članice te na sve pravne osobe, subjekte ili tijela u vezi s bilo kojim poslom koji se u cijelosti ili djelomično obavlja unutar Unije. Stoga EU-ove mjere ograničavanja mogu utjecati na izravna ulaganja iz Rusije i Bjelarusa na više načina. Na primjer, poslovne transakcije s osobama i subjektima uvrštenima na popis zakonski se ne mogu provoditi osim ako je to zakonodavstvom iznimno dopušteno, a banke u EU-u zamrznut će plaćanja zaprimljena od uvrštenih ruskih banaka kojima je zamrznuta imovina. Ta su pravila detaljnije navedena u Prilogu ovoj Komunikaciji.

U prethodnim komunikacijama, uključujući komunikaciju „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (3), Komisija je pozvala sve države članice da uspostave i provedu punopravne mehanizme za provjeru izravnih stranih ulaganja radi rješavanja slučajeva u kojima bi stjecanje ili kontrola određenog trgovačkog društva, infrastrukture ili tehnologije predstavljali rizik za sigurnost ili javni poredak u EU-u. S obzirom na trenutačnu situaciju još je hitnije postupiti u skladu s time.

Prema postojećem institucijskom ustroju za provjeru izravnih stranih ulaganja odgovorne su države članice. U 18 država članica već postoje nacionalni mehanizmi za provjeru ulaganja (4). Pri provjeri izravnih stranih ulaganja trebalo bi uzeti u obzir učinak na sigurnost i javni poredak Unije u cjelini. Kad određuju je li izgledno da će izravno strano ulaganje utjecati na sigurnost ili javni poredak, države članice mogu uzeti u obzir i to je li strani ulagatelj pod izravnom ili neizravnom kontrolom vlade treće zemlje, uključujući državna tijela ili oružane snage, među ostalim putem vlasničke strukture ili znatnih financijskih sredstava; je li strani ulagatelj već sudjelovao u aktivnostima kojima se utječe na sigurnost ili javni poredak u nekoj državi članici; te postoji li ozbiljan rizik da je strani ulagatelj uključen u nezakonite ili kriminalne aktivnosti (5).

Područje primjene Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja ograničeno je slučajeve u kojima stjecanje subjekta iz EU-a uključuje izravno ulaganje jednog ili više subjekata s poslovnim nastanom izvan Unije. S druge strane, slučajevi koji uključuju samo ulaganja jednog ili više subjekata s poslovnim nastanom u Uniji u drugoj državi članici nisu obuhvaćeni područjem primjene Uredbe, osim transakcija koje su dio plana za izbjegavanje mjera uspostavljenog s objektivnim rezultatom izbjegavanja primjene Uredbe. Međutim, takva ulaganja mogu podlijegati nacionalnim kontrolama ili mehanizmima za provjeru te se mogu poduzeti mjere u skladu s pravom Unije, a posebno s odredbama Ugovora kojima se uređuje slobodno kretanje kapitala i sloboda poslovnog nastana.

U trenutačnim okolnostima postoji znatno povećan rizik da izravna strana ulaganja ruskih i bjeloruskih ulagatelja mogu biti prijetnja sigurnosti i javnom poretku. Stoga bi, u skladu s primjenjivim pravilima, takva izravna strana ulaganja trebalo sustavno provjeravati i pomno nadzirati. Ti su rizici možda još i veći s obzirom na opseg ruskih ulaganja u EU-u i intenzitet prethodnih poslovnih odnosa između trgovačkih društava iz EU-a i Rusije. Nadalje, posebna pozornost mora se posvetiti prijetnjama koje predstavljaju ulaganja osoba ili subjekata koji su povezani s dvjema navedenim vladama, koji su pod njihovom kontrolom ili su podložni njihovu utjecaju jer su te vlade izrazito motivirane za uplitanje u ključne aktivnosti u EU-u i za iskorištavanje svoje sposobnosti da u tu svrhu kontroliraju ili usmjeravaju ruske i bjeloruske ulagatelje u EU-u.

Zbog toga Europska komisija poziva države članice:

| — | da sustavno koriste svoje mehanizme za provjeru kako bi procijenile i spriječile prijetnje povezane s ruskim i bjeloruskim ulaganjima iz razloga sigurnosti i javnog poretka; |
| --- | --- |

—

da sustavno koriste svoje mehanizme za provjeru kako bi procijenile i spriječile prijetnje povezane s ruskim i bjeloruskim ulaganjima iz razloga sigurnosti i javnog poretka;

| — | da osiguraju blisku suradnju između nacionalnih tijela nadležnih za sankcije (6) i tijela nadležnih za provjeru ulaganja u kontekstu provedbe sankcija EU-a te utvrđivanja kršenja i izricanja kazni; |
| --- | --- |

—

da osiguraju blisku suradnju između nacionalnih tijela nadležnih za sankcije (6) i tijela nadležnih za provjeru ulaganja u kontekstu provedbe sankcija EU-a te utvrđivanja kršenja i izricanja kazni;

| — | da u potpunosti provedu Uredbu o provjeri izravnih stranih ulaganja, među ostalim aktivnim sudjelovanjem u mehanizmu suradnje među državama članicama te između njih i Komisije, kako bi se otklonili rizici povezani sa sigurnošću ili javnim poretkom povezani s izravnim stranim ulaganjima iz Rusije i Bjelarusa; |
| --- | --- |

—

da u potpunosti provedu Uredbu o provjeri izravnih stranih ulaganja, među ostalim aktivnim sudjelovanjem u mehanizmu suradnje među državama članicama te između njih i Komisije, kako bi se otklonili rizici povezani sa sigurnošću ili javnim poretkom povezani s izravnim stranim ulaganjima iz Rusije i Bjelarusa;

| — | da osiguraju potpunu usklađenost sa zahtjevima Direktive o sprečavanju pranja novca (7) kako bi se spriječila zlouporaba financijskog sustava EU-a; i |
| --- | --- |

—

da osiguraju potpunu usklađenost sa zahtjevima Direktive o sprečavanju pranja novca (7) kako bi se spriječila zlouporaba financijskog sustava EU-a; i

| — | da osiguraju blisku suradnju između tijela država članica za provjeru, nacionalnih nadležnih tijela i nacionalnih razvojnih banaka i institucija, kao i međunarodnih financijskih institucija čiji su države članice dioničari, kako bi se utvrdila ulaganja, posebno iz Rusije i Bjelarusa, koja bi mogla utjecati na sigurnost ili javni poredak u EU-u te kako bi se olakšalo potpuno poštovanje sankcija u aktivnostima koje podupiru prethodno navedeni subjekti za javna ulaganja. |
| --- | --- |

—

da osiguraju blisku suradnju između tijela država članica za provjeru, nacionalnih nadležnih tijela i nacionalnih razvojnih banaka i institucija, kao i međunarodnih financijskih institucija čiji su države članice dioničari, kako bi se utvrdila ulaganja, posebno iz Rusije i Bjelarusa, koja bi mogla utjecati na sigurnost ili javni poredak u EU-u te kako bi se olakšalo potpuno poštovanje sankcija u aktivnostima koje podupiru prethodno navedeni subjekti za javna ulaganja.

Komisija poziva države članice koje trenutačno nemaju mehanizam za provjeru ili čiji mehanizmi za provjeru ne obuhvaćaju sve relevantne transakcije izravnih stranih ulaganja ili ne omogućuju provjeru prije samog ulaganja da hitno uspostave sveobuhvatan mehanizam za provjeru izravnih stranih ulaganja te da u međuvremenu upotrijebe druge odgovarajuće pravne instrumente za rješavanje slučajeva u kojima bi stjecanje ili kontrola određenog trgovačkog društva, infrastrukture ili tehnologije predstavljali rizik za sigurnost ili javni poredak u EU-u.

Komisija poziva države članice koje su u postupku uspostave takvog mehanizma za provjeru da ubrzaju njegovo donošenje i pripreme njegovu provedbu, među ostalim pružanjem potpore u obliku odgovarajućih resursa.

Naposljetku, u Prilogu ovoj Komunikaciji opisani su i uvjeti pod kojima se državama članicama može dopustiti uvođenje ograničenja slobodnog kretanja kapitala i slobode poslovnog nastana. Izvan okvira EU-a za provjeru izravnih stranih ulaganja države članice koje su uvele mjere u skladu s kojima mogu provoditi provjere ulaganja unutar EU-a kako bi na proporcionalan način ostvarile legitimne ciljeve javne politike snažno se potiču na upotrebu tih mehanizama u najvećoj mogućoj mjeri kad je riječ o ulaganjima koja su pod krajnjom kontrolom ruskih ili bjeloruskih osoba ili subjekata kako bi se otklonili rizici istaknuti u ovoj Komunikaciji.

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 229, 31.7.2014., str. 1.) i njezine dopune te Uredba Vijeća (EZ) br. 765/2006 od 18. svibnja 2006. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (SL L 134, 20.5.2006., str. 1.) i njezine dopune

(2)  Uredba (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (SL L 79I , 21.3.2019., str. 1.).

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika (COM(2021) 66 final).

(4)  Sveobuhvatan popis nacionalnih mehanizama za provjeru ulaganja i poveznice na nacionalne propise dostupni su ovdje: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm.

(5)  Članak 4. Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja.

(6)  Popis nacionalnih tijela nadležnih za sankcije dostupan je na stranici https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities

(7)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

---

PRILOG

1.   Pregled ruske i bjeloruske imovine u EU-u (1)

1.1.   Ruska ulaganja u EU-u

U odnosu na broj transakcija zaključenih od 2015. do 2021. Rusija je bila 11. strani ulagatelj u EU-u s 0,9 % udjela u ulaganjima i 0,7 % vrijednosti ulaganja iz svih jurisdikcija izvan EU-a. Riječ je o 643 ugovora ukupne vrijednosti 15 milijardi EUR (za 34 % ugovora nedostaju podaci o vrijednosti), uključujući spajanja i preuzimanja te manjinska, portfeljna i greenfield ulaganja. Iako se posljednjih godina priljev ruskih ulaganja čini relativno ograničenim, na temelju podataka iz 2020. ruske fizičke osobe ili subjekti kontroliraju oko 17 000 trgovačkih društava iz EU-a (2), potencijalno kontroliraju udjele (3) u još 7 000 društava i imaju manjinske udjele u dodatnih 4 000 društava (4). U mnogim slučajevima trgovačka društva imaju više ruskih dioničara, od kojih svaki ima postotak udjela manji od 50 %, ali svi zajedno drže više od 50 % kapitala predmetnog društva. U 57,7 % trgovačkih društava iz EU-a koja su pod ruskom kontrolom ili utjecajem imovinu drži fizička osoba, u 9,7 % trgovačko društvo, a u 1,1 % javno tijelo/država.

Tablica 1.

Broj trgovačkih društava u EU-27 koja su pod ruskim utjecajem ili kontrolom, pojedinosti prema vrsti subjekta koji ima kontrolu

| Vrsta subjekta koji ima kontrolu (globalni konačni vlasnik) | Broj trgovačkih društava | Udio |
| --- | --- | --- |
| Jedna ili više poznatih osoba ili obitelji | 17 510 | 57,7  % |
| Nema podataka | 9 204 | 30,4  % |
| Korporacije | 2 931 | 9,7  % |
| Javna tijela, države, vlade | 343 | 1,1  % |
| Financijsko društvo | 149 | 0,5  % |
| Uzajamni i mirovinski fond/kandidat/trust/upravitelj | 83 | 0,3  % |
| Banka | 81 | 0,3  % |
| Zaklada/istraživački institut | 18 | 0,1  % |
| Osiguravajuće društvo | 1 | 0,0  % |
| Društva za kapitalna ulaganja | 1 | 0,0  % |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako je riječ o ruskom utjecaju (ne kontroli), trgovačko društvo iz EU-a može biti pod kontrolom subjekta iz bilo koje druge zemlje. Slučajevi s oznakom „Nema podataka” odnose se na trgovačka društva iz EU-a s ruskim utjecajem koja nisu prijavila nijednog većinskog dioničara. |

Vrsta subjekta koji ima kontrolu (globalni konačni vlasnik)

Broj trgovačkih društava

Udio

Jedna ili više poznatih osoba ili obitelji

17 510

57,7  %

Nema podataka

9 204

30,4  %

Korporacije

2 931

9,7  %

Javna tijela, države, vlade

343

1,1  %

Financijsko društvo

149

0,5  %

Uzajamni i mirovinski fond/kandidat/trust/upravitelj

83

0,3  %

Banka

81

0,3  %

Zaklada/istraživački institut

18

0,1  %

Osiguravajuće društvo

1

0,0  %

Društva za kapitalna ulaganja

1

0,0  %

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako je riječ o ruskom utjecaju (ne kontroli), trgovačko društvo iz EU-a može biti pod kontrolom subjekta iz bilo koje druge zemlje. Slučajevi s oznakom „Nema podataka” odnose se na trgovačka društva iz EU-a s ruskim utjecajem koja nisu prijavila nijednog većinskog dioničara.

Imovina koju drži ruska vlada u 79,9 % slučajeva je u „korporacijama” (5), a u preostalim slučajevima u bankama ili drugim financijskim institucijama (tablica 2.).

Tablica 2.

Broj trgovačkih društava u EU-27 koja su pod utjecajem ili kontrolom ruske vlade, pojedinosti prema vrsti društva iz EU-a koja su pod kontrolom

| Vrsta subjekta za trgovačko društvo iz EU-a | Broj trgovačkih društava | Udio u ukupnom broju (%) |
| --- | --- | --- |
| Korporacije | 262 | 79,9 |
| Financijsko društvo | 37 | 11,3 |
| Banka | 17 | 5,2 |
| Uzajamni i mirovinski fond | 11 | 3,4 |
| Društva za kapitalna ulaganja | 1 | 0,3 |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. |

Vrsta subjekta za trgovačko društvo iz EU-a

Broj trgovačkih društava

Udio u ukupnom broju (%)

Korporacije

262

79,9

Financijsko društvo

37

11,3

Banka

17

5,2

Uzajamni i mirovinski fond

11

3,4

Društva za kapitalna ulaganja

1

0,3

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022.

Sektori s najvećom ruskom kontrolom su veleprodaja, nekretnine, stručne znanstvene i tehničke djelatnosti te financije i osiguranje. Sektori s najvećim ruskim utjecajem vrlo su usporedivi: veleprodaja, nekretnine, stručne znanstvene i tehničke djelatnosti te proizvodnja (tablica 3.).

Tablica 3.

Broj trgovačkih društava u EU-27 koja su pod ruskim utjecajem ili kontrolom. Pojedinosti prema ciljnom sektoru, 2020.

| EU-27 |
| --- |
| | Kontrola | Utjecaj | Ukupno |
| Sektor | Broj trgovačkih društava | Broj trgovačkih društava | Udio (*1) (%) | Broj trgovačkih društava |
| Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Rudarstvo i vađenje | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Proizvodnja | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| Električna energija, plin, para i klimatizacija | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Vodoopskrba; otpadne vode, gospodarenje otpadom | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Građevinarstvo | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Veleprodaja i maloprodaja | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Prijevoz i skladištenje | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Informacije i komunikacija | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Poslovanje s nekretninama | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Administrativne i pomoćne usluge | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Javna uprava i obrana | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Obrazovanje | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Umjetnost, zabava i rekreacija | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Ostale uslužne djelatnosti | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako trgovačko društvo ima više ruskih dioničara koji imaju manjinske udjele, izračunava se zbroj udjela svih ruskih dioničara za to društvo. |

EU-27

Kontrola

Utjecaj

Ukupno

Sektor

Broj trgovačkih društava

Broj trgovačkih društava

Udio (*1) (%)

Broj trgovačkih društava

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

137

137

62

274

Rudarstvo i vađenje

19

15

28

34

Proizvodnja

904

883

56

1 787

Električna energija, plin, para i klimatizacija

61

45

40

106

Vodoopskrba; otpadne vode, gospodarenje otpadom

32

24

56

56

Građevinarstvo

744

621

50

1 365

Veleprodaja i maloprodaja

4 530

3 607

63

8 137

Prijevoz i skladištenje

666

417

51

1 083

Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane

612

675

52

1 287

Informacije i komunikacija

763

668

55

1 431

Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja

1 199

625

46

1 824

Poslovanje s nekretninama

2 714

2 470

70

5 184

Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti

1 721

1 272

60

2 993

Administrativne i pomoćne usluge

886

746

55

1 632

Javna uprava i obrana

1

6

35

7

Obrazovanje

103

76

56

179

Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi

70

56

46

126

Umjetnost, zabava i rekreacija

160

170

50

330

Ostale uslužne djelatnosti

254

245

52

499

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako trgovačko društvo ima više ruskih dioničara koji imaju manjinske udjele, izračunava se zbroj udjela svih ruskih dioničara za to društvo.

1.2.   Bjeloruska ulaganja u EU-u

Na temelju podataka iz 2020. bjeloruske fizičke osobe i subjekti kontroliraju oko 1 550 trgovačkih društava iz EU-a te potencijalno kontroliraju udjele (6) u još 600 društava i manjinske udjele u 400 društava (7). Slično ruskim ulaganjima, neka trgovačka društva imaju više bjeloruskih manjinskih dioničara koji zajedno drže više od 50 % kapitala predmetnog društva iz EU-a. U 63,2 % trgovačkih društava iz EU-a koja su pod bjeloruskom kontrolom ili utjecajem imovinu drži fizička osoba, u 5,1 % trgovačko društvo, a u 0,4 % javno tijelo/država (tablica 4.).

Tablica 4.

Broj trgovačkih društava u EU-27 koja su pod bjeloruskim utjecajem ili kontrolom, pojedinosti prema vrsti subjekta koji ima kontrolu

| Vrsta subjekta koji ima kontrolu | Broj trgovačkih društava | Udio |
| --- | --- | --- |
| Jedna ili više poznatih osoba ili obitelji | 1 687 | 63,18  % |
| Korporacije | 135 | 5,06  % |
| Javna tijela, države, vlade | 11 | 0,41  % |
| Banka | 1 | 0,04  % |
| Uzajamni i mirovinski fond/kandidat/trust/upravitelj | 1 | 0,04  % |
| Financijsko društvo | 1 | 0,04  % |
| Zaklada/istraživački institut | 1 | 0,04  % |
| Nema podataka | 833 | 31,20  % |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako je riječ o bjeloruskom utjecaju (ne kontroli), trgovačko društvo iz EU-a može biti pod kontrolom subjekta iz bilo koje druge zemlje. Slučajevi s oznakom „Nema podataka” odnose se na trgovačka društva iz EU-a s bjeloruskim utjecajem koja nisu prijavila nijednog većinskog dioničara. |

Vrsta subjekta koji ima kontrolu

Broj trgovačkih društava

Udio

Jedna ili više poznatih osoba ili obitelji

1 687

63,18  %

Korporacije

135

5,06  %

Javna tijela, države, vlade

11

0,41  %

Banka

1

0,04  %

Uzajamni i mirovinski fond/kandidat/trust/upravitelj

1

0,04  %

Financijsko društvo

1

0,04  %

Zaklada/istraživački institut

1

0,04  %

Nema podataka

833

31,20  %

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako je riječ o bjeloruskom utjecaju (ne kontroli), trgovačko društvo iz EU-a može biti pod kontrolom subjekta iz bilo koje druge zemlje. Slučajevi s oznakom „Nema podataka” odnose se na trgovačka društva iz EU-a s bjeloruskim utjecajem koja nisu prijavila nijednog većinskog dioničara.

Imovina koju drži bjeloruska vlada uglavnom je u „veleprodaji”, kako je pobliže prikazano u tablici 5. u nastavku.

Tablica 5.

Broj trgovačkih društava iz EU-27 pod kontrolom države ili tijela javne vlasti iz Bjelarusa, pojedinosti prema sektoru trgovačkog društva koje je pod kontrolom

| Sektor u kojem posluje trgovačko društvo iz EU-a | Broj trgovačkih društava | Ukupna imovina (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- |
| Trgovina na veliko dijelovima i priborom za motorna vozila | 1 | 1,49 |
| Trgovina na veliko uz naknadu ili na temelju ugovora | 1 | nije dostupno |
| Posredovanje u trgovini gorivima, rudama, metalima i industrijskim kemijskim proizvodima | 1 | 2,80 |
| Trgovina na veliko poljoprivrednim strojevima, opremom i priborom | 2 | 38,98 |
| Trgovina na veliko krutim, tekućim i plinovitim gorivima i srodnim proizvodima | 2 | 26,14 |
| Trgovina na veliko kemijskim proizvodima | 1 | 4,23 |
| Zračni prijevoz | 1 | nije dostupno |
| Zračni prijevoz putnika | 1 | 0,22 |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. |

Sektor u kojem posluje trgovačko društvo iz EU-a

Broj trgovačkih društava

Ukupna imovina (u milijunima EUR)

Trgovina na veliko dijelovima i priborom za motorna vozila

1

1,49

Trgovina na veliko uz naknadu ili na temelju ugovora

1

nije dostupno

Posredovanje u trgovini gorivima, rudama, metalima i industrijskim kemijskim proizvodima

1

2,80

Trgovina na veliko poljoprivrednim strojevima, opremom i priborom

2

38,98

Trgovina na veliko krutim, tekućim i plinovitim gorivima i srodnim proizvodima

2

26,14

Trgovina na veliko kemijskim proizvodima

1

4,23

Zračni prijevoz

1

nije dostupno

Zračni prijevoz putnika

1

0,22

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022.

Sektori s najvećom bjeloruskom kontrolom su veleprodaja, stručne znanstvene i tehničke djelatnosti, prijevoz i skladištenje te nekretnine. Sektori s najvećim bjeloruskim utjecajem vrlo su slični: veleprodaja, nekretnine, stručne znanstvene i tehničke djelatnosti te proizvodnja (tablica 6.).

Tablica 6.

Broj trgovačkih društava u EU-27 koja su pod bjeloruskim utjecajem ili kontrolom. Pojedinosti prema ciljnom sektoru, 2020.

| | Kontrola | Utjecaj | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- |
| Sektor | Broj trgovačkih društava | Broj trgovačkih društava | Udio (*2) (%) | Broj trgovačkih društava |
| Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Rudarstvo i vađenje | 1 | 0 | nije dostupno | 1 |
| Proizvodnja | 73 | 100 | 51 | 173 |
| Električna energija, plin, para i klimatizacija | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Vodoopskrba; otpadne vode, gospodarenje otpadom | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Građevinarstvo | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Veleprodaja i maloprodaja | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Prijevoz i skladištenje | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Informacije i komunikacija | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Poslovanje s nekretninama | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Administrativne i pomoćne usluge | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Obrazovanje | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Umjetnost, zabava i rekreacija | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Ostale uslužne djelatnosti | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako trgovačko društvo ima više bjeloruskih dioničara koji imaju manjinske udjele, izračunava se zbroj udjela svih bjeloruskih dioničara za to društvo. |

Kontrola

Utjecaj

Ukupno

Sektor

Broj trgovačkih društava

Broj trgovačkih društava

Udio (*2) (%)

Broj trgovačkih društava

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

7

10

48

17

Rudarstvo i vađenje

1

0

nije dostupno

1

Proizvodnja

73

100

51

173

Električna energija, plin, para i klimatizacija

1

3

53

4

Vodoopskrba; otpadne vode, gospodarenje otpadom

4

4

32

8

Građevinarstvo

107

76

54

183

Veleprodaja i maloprodaja

568

377

60

945

Prijevoz i skladištenje

122

91

61

213

Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane

45

32

46

77

Informacije i komunikacija

97

74

55

171

Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja

48

26

51

74

Poslovanje s nekretninama

109

108

53

217

Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti

141

116

47

257

Administrativne i pomoćne usluge

73

41

55

114

Obrazovanje

7

4

75

11

Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi

5

7

32

12

Umjetnost, zabava i rekreacija

17

5

69

22

Ostale uslužne djelatnosti

22

22

54

44

Izvor: Analiza JRC-a na temelju podataka društva Bureau van Dijk. Podaci se temelje na podacima iz bilanci za 2020. Podaci preuzeti u ožujku 2022. Ako trgovačko društvo ima više bjeloruskih dioničara koji imaju manjinske udjele, izračunava se zbroj udjela svih bjeloruskih dioničara za to društvo.

2.   Učinak mjera ograničavanja (sankcija) na izravna strana ulaganja iz Rusije i Bjelarusa te obveza dubinske analize za trgovačka društva iz EU-a

EU-ove mjere ograničavanja primjenjuju se, među ostalim, na sve osobe na državnom području Unije ili izvan njega koje su državljani neke države članice EU-a, na sve pravne osobe, subjekte ili tijela na državnom području Unije ili izvan njega koji su osnovani ili uspostavljeni na temelju prava neke države članice te na sve pravne osobe, subjekte ili tijela u vezi s bilo kojim poslom koji se u cijelosti ili djelomično obavlja unutar Unije.

EU-ove mjere ograničavanja mogu utjecati na izravna ulaganja iz Rusije i Bjelarusa na više načina. Mogu biti u obliku pojedinačnih uvrštenja na popis ili sektorskih mjera.

Na određene ruske i bjeloruske fizičke osobe i subjekte primjenjuju se pojedinačna financijska ograničenja, koja obuhvaćaju zamrzavanje imovine i zabranu izravnog ili neizravnog stavljanja na raspolaganje financijskih sredstava ili gospodarskih izvora tim osobama i subjektima uvrštenima na popis.

Osobe ili subjekti uvršteni na popis ne mogu upotrebljavati svoja sredstva (tj. financijsku imovinu i koristi bilo koje vrste) i gospodarske izvore (imovinu bilo koje vrste) koji su zamrznuti niti im se ikakva financijska sredstva ili gospodarski izvori smiju stavljati na raspolaganje. To znači da građani EU-a i trgovačka društva iz EU-a ne smiju obavljati plaćanja niti im dostavljati robu ili drugu imovinu. U suštini, poslovne transakcije s osobama ili subjektima uvrštenima na popis zakonski se ne mogu provoditi, osim ako je to zakonodavstvom iznimno dopušteno.

Komisija smatra da se zamrzavanje imovine odnosi i na imovinu svih subjekata koji nisu uvršteni na popis, a koji su u vlasništvu ili pod kontrolom osobe ili subjekta uvrštenog na popis, osim ako se može dokazati da predmetna imovina zapravo nije u vlasništvu ili pod kontrolom osobe ili subjekta uvrštenog na popis. Slično tome, financijska sredstva ili gospodarski izvori ne bi se trebali staviti na raspolaganje subjektu koji nije uvršten na popis, a koji je u vlasništvu ili pod kontrolom uvrštene osobe ili subjekta, osim ako se može dokazati da financijska sredstva ili gospodarski izvori zapravo neće doći do uvrštene osobe (8). Kamate i dividende smatraju se „sredstvima” koja treba zamrznuti.

Osim toga, banke osnovane ili uspostavljene u skladu s pravom neke države članice ili koje posluju u EU-u zamrzavaju plaćanja zaprimljena od osoba ili subjekata uvrštenih na popis (na koje se primjenjuje zamrzavanje imovine) koji su navedeni u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 269/2014. To znači da se prijenosi koji potječu od uvrštene osobe ili koji potječu od neuvrštene osobe, ali su izvršeni preko uvrštene banke (9), ne odbijaju niti se sredstva vraćaju pošiljatelju; umjesto toga, ta sredstva ostaju zamrznuta u banci iz EU-a. Od nacionalnog tijela nadležnog za sankcije moguće je zatražiti oslobađanje tih sredstava, na primjer na temelju odstupanja predviđenog Uredbom Vijeća (EU) 269/2014 (10) u vezi s dospjelim plaćanjem koje strana uvrštena osoba ili subjekt obavlja na temelju ugovora sklopljenog prije datuma uvrštenja na popis.

Unija je donijela i sektorske mjere ograničavanja. Na primjer, određene ruske i bjeloruske banke isključene su iz specijaliziranih usluga financijske komunikacije, osobito sustava SWIFT, što im uvelike otežava sudjelovanje u međunarodnim plaćanjima. Mjere ograničavanja ograničile su i financijske priljeve iz Rusije i Bjelarusa u EU zabranom prihvaćanja novih depozita koji premašuju određene vrijednosti od ruskih i bjeloruskih državljana ili rezidenata te pravnih osoba, subjekata ili tijela s poslovnim nastanom u Rusiji ili Bjelarusu, zabranom vođenja računa ruskih i bjeloruskih klijenata u središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u EU-u te zabranom prodaje vrijednosnih papira u eurima ruskim ili bjeloruskim klijentima. Nadalje, subjektima iz EU-a zabranjeno je financiranje, uključujući vlasničkim kapitalom, subjekata izvan EU-a koji posluju u energetskom sektoru u Rusiji. To može neizravno utjecati na izravna strana ulaganja u EU-u ovisno o konkretnom predviđenom financijskom dogovoru.

Nadalje, predavanje kontrolirane tehnologije (uključujući znanje ili nematerijalnu robu) stranim osobama vrsta je nematerijalnog prijenosa tehnologije koji se naziva i „procijenjeni izvoz”. Uredbom Vijeća (EU) br. 833/2014 i Uredbom Vijeća (EZ) br. 765/2006 te njihovim naknadnim izmjenama zabranjuje se izravna ili neizravna prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz određene robe i tehnologije koji podliježu mjerama bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji i Bjelarusu ili za upotrebu u Rusiji odnosno Bjelarusu. Na temelju zahtjeva za kontrolu tehničke pomoći ta se kontrola proširuje i na strane državljane u EU-u. Stoga bi trgovačka društva trebala ruskom i bjeloruskom osoblju ograničiti pristup takvom znanju ili tehnologiji ako bi se takvo znanje i tehnologija upotrebljavali u Rusiji ili Bjelarusu.

Trgovačkim društvima iz EU-a zabranjeno je svjesno i namjerno sudjelovanje u aktivnostima čiji je cilj ili učinak zaobilaženje ograničenja. U svim situacijama trgovačka društva iz EU-a, a posebno ona čiji su dionici ruski ili bjeloruski državljani, trebala bi provoditi odgovarajuću dubinsku analizu svojih poslovnih partnera i konačnog odredišta financijskih sredstava ili gospodarskih izvora. Ti postupci mogu obuhvaćati provjeru, procjenu rizika, dubinsku analizu na više razina i stalno praćenje.

3.   Provjera izravnih stranih ulaganja iz Rusije i Bjelarusa iz razloga sigurnosti ili javnog poretka na temelju okvira utvrđenog u Uredbi (EU) 2019/452

Uredba (EU) 2019/452 (11) („Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja”) odnosi se na izravna strana ulaganja iz trećih zemalja, tj. na ulaganja „kojima se uspostavljaju ili održavaju trajne i izravne veze između ulagatelja iz trećih zemalja, uključujući državna tijela, i poduzetnika koji obavljaju gospodarsku djelatnost u državi članici” (12).

Slučajevi koji uključuju ulaganja jednog ili više subjekata s poslovnim nastanom u Uniji nisu obuhvaćeni područjem primjene Uredbe. Takve transakcije mogle bi biti obuhvaćene nacionalnim zakonima o provjeri u državama članicama, u granicama odredbi Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojima se uređuje pravo poslovnog nastana i kretanje kapitala. Konkretno, Ugovorom se državama članicama omogućuje da nastave primjenu mjera potrebnih iz razloga javnog poretka ili javne sigurnosti ili mjera koje se temelje na prevladavajućim razlozima od javnog interesa priznatima u sudskoj praksi Suda Europske unije. Pravo država članica da donesu takve mjere kojima se ograničava slobodno kretanje kapitala dodatno je objašnjeno u sljedećem odjeljku. Status poslovnog nastana u Europskoj uniji, tj. trgovačkog društva iz Europske unije za potrebe UFEU-a, temelji se, u skladu s člankom 54. UFEU-a, na mjestu sjedišta, središnje uprave ili glavnog mjesta poslovanja te na pravnom poretku na temelju kojeg je društvo osnovano, a ne na državljanstvu njegovih dioničara. Ulaganja takvih trgovačkih društava nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja. Uredbom o provjeri izravnih stranih ulaganja predviđena je jedna iznimka od tog pravila: ulaganja subjekata iz EU-a mogu biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe ako su obuhvaćena klauzulom o sprečavanju izbjegavanja provjera. Izbjegavanje provjere nije kao takvo definirano Uredbom, no u uvodnoj izjavi 10. Uredbe navodi se da bi mjerama za sprečavanje izbjegavanja provjere „trebalo obuhvatiti ulaganja koja se provode iz Unije na temelju umjetnih dogovora koji ne odražavaju gospodarsku stvarnost i kojima se izbjegavaju mehanizmi za provjeru i odluke na temelju provjere u slučajevima kada je ulagatelj u krajnjem vlasništvu ili pod krajnjom kontrolom fizičke osobe ili poduzetnika iz treće zemlje”. Stoga je važno utvrditi sudjeluje li ulagatelj u planu za izbjegavanje provjere osmišljenom radi ostvarivanja objektivnog cilja izbjegavanja primjene Uredbe. Neki strani ulagatelji, primjerice, konkretno navode da je izravni ulagatelj europsko holding društvo koje su osnovali za potrebe predložene transakcije. Takav dogovor može proizlaziti iz legitimnih poslovnih razloga. Međutim, čak i ako nema dokaza o subjektivnoj namjeri izbjegavanja primjene Uredbe, nepostojanje gospodarske djelatnosti društva ulagatelja i objektivna mogućnost da se tim dogovorima izbjegnu pravila propisana Uredbom dovoljni su da se pretpostavi da je riječ o umjetnom dogovoru. Najčešći primjer izbjegavanja provjere u smislu uvodne izjave 10. slučaj je u kojem se strano ulaganje u Uniju usmjerava preko trgovačkog društva sa sjedištem u EU-u koje je u potpunosti „fiktivno poduzeće” i koje ni izravno ni neizravno nema stvarnu gospodarsku djelatnost, već služi isključivo kao pravno sredstvo (13) za provedbu ulaganja. Postojanje izbjegavanja provjere mora se utvrditi pojedinačno za svaki slučaj, uzimajući u obzir konkretne okolnosti svakog slučaja i na temelju relevantnih dokaza.

Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja primjenjuje se na sve sektore gospodarstva i ne sadržava nikakve pragove. Potreba za provjerom određene transakcije često ne ovisi o vrijednosti transakcije. Na temelju Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja države članice imaju ovlast da iz razloga sigurnosti ili javnog poretka provjere ulaganja iz njezina područja primjene te da poduzmu mjere za otklanjanje utvrđenih rizika.

Pojmovi „sigurnost” i „javni poredak” nisu definirani u Uredbi. Međutim, u članku 4. Uredbe navode se čimbenici koji se mogu uzeti u obzir kad se utvrđuje može li izravno strano ulaganje utjecati na sigurnost i javni poredak. Ti čimbenici uključuju potencijalne učinke izravnog stranog ulaganja na kritičnu infrastrukturu, kritične tehnologije, opskrbu kritičnim resursima, pristup osjetljivim informacijama te na slobodu i pluralizam medija. Za tu procjenu relevantni su i aspekti koji se odnose na ulagatelja, primjerice je li strani ulagatelj pod kontrolom vlade. Na primjer, kad određuju je li izgledno da će izravno strano ulaganje utjecati na sigurnost ili javni poredak, države članice i Komisija mogu uzeti u obzir je li strani ulagatelj pod izravnom ili neizravnom kontrolom vlade treće zemlje, uključujući državna tijela ili oružane snage, među ostalim putem vlasničke strukture ili znatnih financijskih sredstava; je li strani ulagatelj već sudjelovao u aktivnostima kojima se utječe na sigurnost ili javni poredak u nekoj državi članici; te postoji li ozbiljan rizik da je strani ulagatelj uključen u nezakonite ili kriminalne aktivnosti.

Države članice snose krajnju odgovornost za provjeru ulaganja iz područja primjene Uredbe i, ako je to potrebno, donošenje mjera kojima se takva ulaganja iz razloga sigurnosti ili javnog poretka zabranjuju ili se određuju uvjeti za njih. Komisija može državi članici u kojoj se provodi ulaganje uputiti mišljenja u kojima se preporučuju određene mjere, osobito ako postoji rizik da ulaganje utječe na sigurnost ili javni poredak u više država članica ili na projekte i programe u interesu Unije.

U trenutačnim okolnostima postoji znatno povećan rizik da su izravna strana ulaganja ruskih i bjeloruskih ulagatelja, osobito subjekata pod državnom kontrolom, prijetnja sigurnosti i javnom poretku jer bi ruska i bjeloruska vlada mogle imati snažniji poticaj za uplitanje u ključne aktivnosti u EU-u i za iskorištavanje svoje sposobnosti da u tu svrhu kontroliraju ili usmjeravaju ruske i bjeloruske ulagatelje u EU-u. Stoga bi takva izravna strana ulaganja trebalo sustavno provjeravati i pomno nadzirati kako bi se utvrdile sve moguće prijetnje.

Iako države članice provjeru obično provode prije dovršetka transakcije izravnih stranih ulaganja, Uredbom o provjeri izravnih stranih ulaganja državama članicama omogućuje se primjena mehanizama koji omogućuju provjeru transakcije izravnih stranih ulaganja nakon njezina dovršetka. Ako država članica pokrene službenu provjeru izravnog stranog ulaganja, na ulaganje se primjenjuje mehanizam suradnje neovisno o tome je li planirano ili dovršeno. Nadalje, mehanizam suradnje može se pokrenuti u roku od 15 mjeseci nakon dovršetka ulaganja ako ulaganje ne podliježe provjeri na nacionalnoj razini (14). Do toga može doći ako država članica nema mehanizam za provjeru ili ako država članica ima mehanizam za provjeru, ali uključene strane za određenu transakciju izravnih stranih ulaganja nisu zatražile ex ante provjeru. Na temelju toga država članica u kojoj je ulaganje provedeno može donijeti određene mjere, uključujući sve potrebne mjere za ublažavanje rizika.

4.   Moguće mjere za ograničavanje ulaganja u granicama utvrđenima u pravilima o slobodnom kretanju kapitala i poslovnom nastanu

Člankom 63. UFEU-a predviđa se sloboda kretanja kapitala ne samo unutar EU-a, već i između država članica i trećih zemalja. Slično tome, člankom 49. UFEU-a štiti se pravo poslovnog nastana državljana jedne države članice na državnom području druge države članice. Objema odredbama zabranjuju se sva ograničenja kretanja kapitala, osim ako se takvim ograničenjima nastoje ostvariti legitimni ciljevi javne politike. Takvi su ciljevi u Ugovoru ili u sudskoj praksi Suda Europske unije definirani kao prevladavajući razlozi u javnom interesu. Oni ne bi trebali biti isključivo ekonomski (15).

Države članice mogu provoditi provjeru ulaganja koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) 2019/452, tj. portfeljnih ulaganja ili izravnih ulaganja unutar EU-a, kao što su ulaganja koja su pod krajnjom kontrolom ruskih ili bjeloruskih subjekata, pod uvjetom da se takva provjera provodi u skladu s pravom Unije, a osobito s odredbama Ugovora kojima se uređuje slobodno kretanje kapitala i poslovni nastan. Portfeljna ulaganja koja ulagatelju ne daju stvaran utjecaj na upravljanje i kontrolu nad društvom također mogu biti važna u smislu javne politike ili javne sigurnosti, ovisno o okolnostima.

Pri ograničavanju ulaganja države članice mogu se pozvati na razloge javnog poretka i javne sigurnosti (utvrđene u članku 65. stavku 1. točki (b) UFEU-a) samo ako postoji stvarna i dovoljno ozbiljna prijetnja temeljnom interesu društva (16) i ako manje ograničavajuće mjere nisu dovoljne za otklanjanje takve prijetnje.

Sud je pojasnio da pojam javne sigurnosti iz članka 65. stavka 1. točke (b) UFEU-a obuhvaća unutarnju i vanjsku sigurnost države (17). Mjerama za ograničenje kretanja kapitala može se pribjeći i kako bi se otklonile prijetnje financijskoj stabilnosti (18).

Kad se analizira opravdanost i proporcionalnost, ograničenja kretanja kapitala u treće zemlje i iz njih mogu se temeljiti na razmatranjima koja se razlikuju od onih koja se primjenjuju na ograničenja kretanja kapitala unutar EU-a (19). Slijedom toga i u skladu s Ugovorom, u slučaju ograničenja transakcija u kojima sudjeluje neka treća zemlja mogu biti prihvatljiva dodatna opravdanja.

5.   Usklađenost s pravilima o sprečavanju pranja novca

Države članice pozivaju se da osiguraju potpunu usklađenost sa zahtjevima Direktive EU-a o sprečavanju pranja novca (20) kako bi se spriječila zlouporaba financijskog sustava EU-a, među ostalim u vezi s dubinskom analizom stranaka i međunarodnom suradnjom. Nadalje, da bi se osigurala učinkovita primjena sankcija, mora postojati učinkovita transparentnost stvarnih vlasnika pravnih osoba i pravnih aranžmana, kako je predviđeno Direktivom o sprečavanju pranja novca.

U ovom kontekstu to je još važnije kako bi se poboljšalo otkrivanje sumnjivih transakcija i aktivnosti te otklonili nedostaci u sustavu koje kriminalci iskorištavaju za pranje nezakonitih prihoda putem financijskog sustava. To je u skladu s paketom mjera za sprečavanje pranja novca koji je Komisija donijela u srpnju 2021.

6.   Suradnja između nacionalnih tijela država članica nadležnih za sankcije, tijela za provjeru i razvojnih banaka i institucija te relevantnih međunarodnih financijskih institucija

Tijela država članica za provjeru, nacionalne razvojne banke i institucije te međunarodne financijske institucije čiji su dioničari države članice trebali bi razmjenjivati informacije i održavati blisku suradnju (preko ministarstava ili tijela nadležnih za te institucije i/ili njihovih upravljačkih tijela) kako bi se prepoznala izravna strana ulaganja, posebno iz Rusije i Bjelarusa, koja bi mogla utjecati na sigurnost ili javni poredak u državama članicama. Tijela država članica za provjeru pozivaju se na podizanje svijesti o čimbenicima koji se mogu uzeti u obzir kako bi se utvrdilo je li izgledno da će izravno strano ulaganje utjecati na sigurnost ili javni poredak.

Osiguravanjem bliske suradnje između nacionalnih tijela država članica nadležnih za sankcije, tijela za provjeru i razvojnih banaka i institucija te međunarodnih financijskih institucija čiji su dioničari države članice, uključujući Europsku investicijsku banku i Europsku banku za obnovu i razvoj, pridonijet će se zaštiti sigurnosti i javnog poretka u Uniji te olakšati potpuno poštovanje sankcija u aktivnostima koje podupiru prethodno navedeni subjekti za javna ulaganja.

---

(1)  Za potrebe ove analize pojam „imovina” odnosi se na svako trgovačko društvo registrirano u EU-u koje je pod kontrolom ili utjecajem ruskog ili bjeloruskog ulagatelja.

(2)  U EU-u ima oko 23 milijuna trgovačkih društava (posljednja dostupna godina 2018., Eurostatova poslovna demografija).

(3)  Slučaj s više ruskih dioničara s ukupnim udjelom većim od 50 %, ali u kojem nitko pojedinačno ne drži udio veći od 50 %.

(4)  Postoji još 2 000 trgovačkih društava s prijavljenim nekontrolirajućim ruskim dioničarom za koja nije naveden iznos udjela.

(5)  Ta kategorija obuhvaća sva trgovačka društva koja nisu banke ili financijska društva ni osiguravajuća društva.

(*1)  Iznosi u tablici prosječni su udjeli u trgovačkim društvima u svakom sektoru. U konzervativnom pristupu uzimaju se u obzir samo udjeli na prvoj razini vlasništva (izravni udjeli), dok se udjeli na višoj razini, tj. dioničari dioničara, zanemaruju.

(6)  Slučaj s više bjeloruskih dioničara s ukupnim udjelom većim od 50 %, ali u kojem nitko pojedinačno ne drži udio veći od 50 %.

(7)  Postoji još 100 trgovačkih društava s prijavljenim nekontrolirajućim bjeloruskim dioničarom za koja nije naveden iznos udjela.

(*2)  Iznosi u tablici prosječni su udjeli u trgovačkim društvima u svakom sektoru. U konzervativnom pristupu uzimaju se u obzir samo udjeli na prvoj razini vlasništva (izravni udjeli), dok se udjeli na višoj razini, tj. dioničari dioničara, zanemaruju.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10)  Uredba Vijeća (EU) br. 269/2014 od 17. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine (SL L 78, 17.3.2014., str. 6.).

(11)  Uredba (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (SL L 79I , 21.3.2019., str. 1.).

(12)  Vidjeti uvodnu izjavu 9. Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja.

(13)  Kako bi riješila pitanje fiktivnih poduzeća u EU-u, Komisija je 22. prosinca 2021. iznijela Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i o izmjeni Direktive 2011/16/EU, COM(2021) 565 final. Države članice mogu se voditi standardima transparentnosti utvrđenima u prijedlogu u pogledu upotrebe fiktivnih subjekata, kao što su prihodi, osoblje i poslovni prostori.

(14)  U praksi bi se za strano ulaganje koje se dovrši sada (ožujak 2022.) ex post primjedbe država članica ili mišljenja Komisije mogli dostaviti do lipnja 2023. (15 mjeseci nakon dovršetka ulaganja).

(15)  Predmet C-463/00, Komisija/Španjolska, ECLI:EU:C:2003:272, točka 35.

(16)  Vidjeti predmete C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, točka 17. i C-503/99, Komisija/Belgija, ECLI:EU:C:2002:328, točka 47., C-463/00, Komisija/Španjolska, ECLI:EU:C:2003:272, točka 72.

(17)  Predmet T-315/01, Kadi/Vijeće i Komisija, ECLI:EU:T:2005:332, točka 110.

(18)  Vidjeti izjavu Komisije od 29. lipnja 2015. o kontrolama kapitala koje su uvela grčka tijela, dostupnu na adresi: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/STATEMENT_15_5271.

(19)  Predmet C-446/04, Test claimants in FII Group litigation, ECLI:EU:C:2006:774, točka 171.

(20)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

---