# Službeni list C 159/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 159 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.12. travnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 159

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.12. travnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 159/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 159/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 159/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 159/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 159/05 | Pokretanje postupka (Predmet M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  ) | 5 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 159/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  )

1

1

2022/C 159/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  )

1

2

2022/C 159/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  )

1

3

2022/C 159/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  )

1

4

2022/C 159/05

Pokretanje postupka (Predmet M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  )

1

5

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 159/06 | Odluka Vijeća od 7. travnja 2022. o imenovanju predstavnika država članica članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane | 6 |
| 2022/C 159/07 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća – Poticanje angažmana mladih kao nositelja promjena radi zaštite okoliša | 9 |
| 2022/C 159/08 | Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/596, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu | 17 |
| 2022/C 159/09 | Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu | 18 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 159/10 | Tečajna lista eura — 11. travnja 2022. | 19 |
| 2022/C 159/11 | Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. svibnja 2022.. (Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004) | 20 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 159/06

Odluka Vijeća od 7. travnja 2022. o imenovanju predstavnika država članica članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane

6

2022/C 159/07

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća – Poticanje angažmana mladih kao nositelja promjena radi zaštite okoliša

9

2022/C 159/08

Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/596, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

17

2022/C 159/09

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

18

Europska komisija

2022/C 159/10

Tečajna lista eura — 11. travnja 2022.

19

2022/C 159/11

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. svibnja 2022.. (Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004)

(Objavljeno u skladu s člankom 10.

20

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 159/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 21 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 159/13 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 23 |
| 2022/C 159/14 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 44 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 159/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

21

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 159/13

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

23

2022/C 159/14

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10603 – CARLYLE / ALTADIA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/01)

Dana 18. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10603. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10603. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/02)

Dana 4. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10607. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10607. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/03)

Dana 25. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10632. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10632. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/4

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/04)

Dana 4. travnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10657. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10657. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/5

---

Pokretanje postupka

(Predmet M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/05)

Dana 5. travnja 2022. Komisija je odlučila pokrenuti postupak u navedenom predmetu nakon što je utvrdila da prijavljena koncentracija potiče ozbiljne sumnje povezane sa svojom sukladnosti s unutarnjim tržištem. Pokretanjem postupka otvara se druga faza istrage povezane s prijavljenom koncentracijom kojom se ne dovodi u pitanje konačna odluka o predmetu. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Kako bi Komisija za vrijeme postupka u potpunosti uzela u obzir očitovanja, treba ih dostaviti Komisiji najkasnije 15 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj. M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA, na sljedeću adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/6

---

ODLUKA VIJEĆA

od 7. travnja 2022.

o imenovanju predstavnika država članica članovima i zamjenicima članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane

(2022/C 159/06)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 25. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedloge za imenovanje koje su države članice podnijele Vijeću,

budući da:

| (1) | Od ključne je važnosti osigurati neovisnost, visoku znanstvenu kvalitetu, transparentnost i učinkovitost Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA). Također je neophodno osigurati suradnju tog tijela s državama članicama. |
| --- | --- |

(1)

Od ključne je važnosti osigurati neovisnost, visoku znanstvenu kvalitetu, transparentnost i učinkovitost Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA). Također je neophodno osigurati suradnju tog tijela s državama članicama.

| (2) | Uredbom (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća (2) izmijenjena je Uredba (EZ) br. 178/2002, uključujući njezin članak 25. stavak 1. o sastavu Upravnog odbora EFSA-e. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća (2) izmijenjena je Uredba (EZ) br. 178/2002, uključujući njezin članak 25. stavak 1. o sastavu Upravnog odbora EFSA-e.

| (3) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1381 mandat članova Upravnog odbora EFSA-e koji tu dužnost obavljaju 30. lipnja 2022. istječe na taj dan. Članove i zamjenike članova Upravnog odbora EFSA-e čiji mandat treba početi 1. srpnja 2022. treba imenovati u skladu s novim postupkom podnošenja prijedloga za imenovanje i imenovanja koji je uveden Uredbom (EU) 2019/1381. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1381 mandat članova Upravnog odbora EFSA-e koji tu dužnost obavljaju 30. lipnja 2022. istječe na taj dan. Članove i zamjenike članova Upravnog odbora EFSA-e čiji mandat treba početi 1. srpnja 2022. treba imenovati u skladu s novim postupkom podnošenja prijedloga za imenovanje i imenovanja koji je uveden Uredbom (EU) 2019/1381.

| (4) | Člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 zahtijeva se da svaka država članica predloži za imenovanje člana i zamjenika člana kao svoje predstavnike u Upravnom odboru EFSA-e. Vijeće imenuje predložene članove i zamjenike članova na razdoblje od četiri godine, koje se može produljiti, te oni imaju pravo glasa. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 zahtijeva se da svaka država članica predloži za imenovanje člana i zamjenika člana kao svoje predstavnike u Upravnom odboru EFSA-e. Vijeće imenuje predložene članove i zamjenike članova na razdoblje od četiri godine, koje se može produljiti, te oni imaju pravo glasa.

| (5) | Predstavnici koje su za imenovanje predložile države članice imaju relevantno i bogato iskustvo i stručno znanje u području prava i politike u pogledu prehrambenog lanca, uključujući procjenu rizika, kao i u području upravljačkih, administrativnih, financijskih i pravnih pitanja. Njihovim se imenovanjem stoga u okviru Upravnog odbora EFSA-e osiguravaju najviši stručni standardi i najširi raspon dostupnih relevantnih iskustava. |
| --- | --- |

(5)

Predstavnici koje su za imenovanje predložile države članice imaju relevantno i bogato iskustvo i stručno znanje u području prava i politike u pogledu prehrambenog lanca, uključujući procjenu rizika, kao i u području upravljačkih, administrativnih, financijskih i pravnih pitanja. Njihovim se imenovanjem stoga u okviru Upravnog odbora EFSA-e osiguravaju najviši stručni standardi i najširi raspon dostupnih relevantnih iskustava.

| (6) | U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 predstavnici koji su ovom Odlukom imenovani članovima Upravnog odbora EFSA-e više ne mogu biti članovi Savjetodavnog vijeća EFSA-e, |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 predstavnici koji su ovom Odlukom imenovani članovima Upravnog odbora EFSA-e više ne mogu biti članovi Savjetodavnog vijeća EFSA-e,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članovima i zamjenicima Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost hrane za razdoblje od 1. srpnja 2022. do 30. lipnja 2026.:

| Država članica | Članovi | Zamjenici članova |
| --- | --- | --- |
| Belgija | g. Herman DIRICKS | g. Carl BERTHOT |
| Bugarska | g. Georgi GEORGIEV | gđa Svetlana TCHERKEZOVA |
| Češka | g. Jindřich FIALKA | gđa Jitka GÖTZOVÁ |
| Danska | gđa Annelise FENGER | g. Henrik Dammand NIELSEN |
| Njemačka | gđa Marie-Luise TREBES | g. Dietrich RASSOW |
| Estonija | g. Hendrik KUUSK | gđa Pille TAMMEMÄGI |
| Irska | gđa Pamela BYRNE | gđa Patricia REILLY |
| Grčka | g. Antonis ZAMPELAS | g. George-John NYCHAS |
| Španjolska | gđa Isabel PEÑA-REY LORENZO | gđa Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO |
| Francuska | g. Roger GENET | g. Loïc EVAIN |
| Hrvatska | gđa Darja SOKOLIĆ | gđa Lidija KOZAČINSKI |
| Italija | g. Massimo CASCIELLO | g. Pierdavide LECCHINI |
| Cipar | g. Stelios YIANNOPOULOS | g. Herodotos HERODOTOU |
| Latvija | g. Aivars BĒRZIŅŠ | g. Jānis RUŠKO |
| Litva | g. Mantas STAŠKEVIČIUS | g. Deividas KLIUČINSKAS |
| Luksemburg | g. Patrick HAU | g. Marc WEYLAND |
| Mađarska | g. Szabolcs PÁSZTOR | gđa Beáta CZEGLÉDI |
| Malta | gđa Ingrid BORG | g. Rudie VELLA |
| Nizozemska | gđa Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE | gđa Marie-Ange DELEN |
| Austrija | g. Ulrich HERZOG | gđa Josefine SINKOVITS |
| Poljska | gđa Katarzyna STOŚ | g. Piotr JEDZINIAK |
| Portugal | gđa Ana BATALHA | gđa Susana POMBO |
| Rumunjska | g. Alexandru Nicolae BOCIU | g. Laszlo CSUTAK-NAGY |
| Slovenija | g. Jernej DROFENIK | gđa Ana LE MARECHAL KOLAR |
| Slovačka | gđa Zuzana NOUZOVSKÁ | g. Martin POLOVKA |
| Finska | gđa Marjatta RAHKIO | g. Sebastian HIELM |
| Švedska | gđa Annica SOHLSTRÖM | gđa Hanna DUFVA |

Država članica

Članovi

Zamjenici članova

Belgija

g. Herman DIRICKS

g. Carl BERTHOT

Bugarska

g. Georgi GEORGIEV

gđa Svetlana TCHERKEZOVA

Češka

g. Jindřich FIALKA

gđa Jitka GÖTZOVÁ

Danska

gđa Annelise FENGER

g. Henrik Dammand NIELSEN

Njemačka

gđa Marie-Luise TREBES

g. Dietrich RASSOW

Estonija

g. Hendrik KUUSK

gđa Pille TAMMEMÄGI

Irska

gđa Pamela BYRNE

gđa Patricia REILLY

Grčka

g. Antonis ZAMPELAS

g. George-John NYCHAS

Španjolska

gđa Isabel PEÑA-REY LORENZO

gđa Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO

Francuska

g. Roger GENET

g. Loïc EVAIN

Hrvatska

gđa Darja SOKOLIĆ

gđa Lidija KOZAČINSKI

Italija

g. Massimo CASCIELLO

g. Pierdavide LECCHINI

Cipar

g. Stelios YIANNOPOULOS

g. Herodotos HERODOTOU

Latvija

g. Aivars BĒRZIŅŠ

g. Jānis RUŠKO

Litva

g. Mantas STAŠKEVIČIUS

g. Deividas KLIUČINSKAS

Luksemburg

g. Patrick HAU

g. Marc WEYLAND

Mađarska

g. Szabolcs PÁSZTOR

gđa Beáta CZEGLÉDI

Malta

gđa Ingrid BORG

g. Rudie VELLA

Nizozemska

gđa Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE

gđa Marie-Ange DELEN

Austrija

g. Ulrich HERZOG

gđa Josefine SINKOVITS

Poljska

gđa Katarzyna STOŚ

g. Piotr JEDZINIAK

Portugal

gđa Ana BATALHA

gđa Susana POMBO

Rumunjska

g. Alexandru Nicolae BOCIU

g. Laszlo CSUTAK-NAGY

Slovenija

g. Jernej DROFENIK

gđa Ana LE MARECHAL KOLAR

Slovačka

gđa Zuzana NOUZOVSKÁ

g. Martin POLOVKA

Finska

gđa Marjatta RAHKIO

g. Sebastian HIELM

Švedska

gđa Annica SOHLSTRÖM

gđa Hanna DUFVA

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 7. travnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

J. DENORMANDIE

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu i o izmjeni uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 1829/2003, (EZ) br. 1831/2003, (EZ) br. 2065/2003, (EZ) br. 1935/2004, (EZ) br. 1331/2008, (EZ) br. 1107/2009 i (EU) 2015/2283 te Direktive 2001/18/EZ (SL L 231, 6.9.2019., str. 1.).

2

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/9

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća – Poticanje angažmana mladih kao nositelja promjena radi zaštite okoliša

(2022/C 159/07)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJU NA SLJEDEĆE:

| 1. | u okviru europskog cilja za mlade br. 10 priloženog Strategiji EU-a za mlade, naslovljenog „Održiva zelena Europa”, želi se „ostvariti društvo u kojem su svi mladi aktivni i obrazovani u pogledu okoliša te mogu ostvariti promjene u svakodnevnom životu”; |
| --- | --- |

1.

u okviru europskog cilja za mlade br. 10 priloženog Strategiji EU-a za mlade, naslovljenog „Održiva zelena Europa”, želi se „ostvariti društvo u kojem su svi mladi aktivni i obrazovani u pogledu okoliša te mogu ostvariti promjene u svakodnevnom životu”;

| 2. | u Programu Ujedinjenih naroda (1) za održivi razvoj do 2030. prepoznaje se da su mladi ključni nositelji promjena u održivom razvoju. Osim toga, Svjetskim programom djelovanja Ujedinjenih naroda za mlade (2) potiče se mlade da budu aktivni u društvu; |
| --- | --- |

2.

u Programu Ujedinjenih naroda (1) za održivi razvoj do 2030. prepoznaje se da su mladi ključni nositelji promjena u održivom razvoju. Osim toga, Svjetskim programom djelovanja Ujedinjenih naroda za mlade (2) potiče se mlade da budu aktivni u društvu;

| 3. | Europska unija predana je Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja kako bi svijet sutrašnjice izgradila na zeleniji, mirniji i pravedniji način (3); |
| --- | --- |

3.

Europska unija predana je Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja kako bi svijet sutrašnjice izgradila na zeleniji, mirniji i pravedniji način (3);

| 4. | Europskaunija i njezine države članice u potpunosti su predane Pariškom sporazumu donesenom na Konferenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) održanoj u prosincu 2015. u Parizu. Kako bi se ispunila svrha i postigli ciljevi Pariškog sporazuma, Europska unija ističe važnost svih šest elemenata djelovanja za osnaživanje u području klime, prepoznaje ključnu ulogu mladih kao nositelja promjena u djelovanju u području klime i poziva na njihovo daljnje uključivanje u politiku o klimatskim promjenama na međunarodnoj, europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te u ostvarivanje punog potencijala djelovanja za osnaživanje u području klime; |
| --- | --- |

4.

Europskaunija i njezine države članice u potpunosti su predane Pariškom sporazumu donesenom na Konferenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) održanoj u prosincu 2015. u Parizu. Kako bi se ispunila svrha i postigli ciljevi Pariškog sporazuma, Europska unija ističe važnost svih šest elemenata djelovanja za osnaživanje u području klime, prepoznaje ključnu ulogu mladih kao nositelja promjena u djelovanju u području klime i poziva na njihovo daljnje uključivanje u politiku o klimatskim promjenama na međunarodnoj, europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te u ostvarivanje punog potencijala djelovanja za osnaživanje u području klime;

| 5. | zaštita okoliša jedan je od ključnih ciljeva Europske unije, u okviru kojeg će se konkretno osigurati „visok[a] razin[a] zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša” (4) i postići klimatska neutralnost do 2050 (5).; |
| --- | --- |

5.

zaštita okoliša jedan je od ključnih ciljeva Europske unije, u okviru kojeg će se konkretno osigurati „visok[a] razin[a] zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša” (4) i postići klimatska neutralnost do 2050 (5).;

| 6. | Europska godina mladih 2022 (6)., čiji je cilj pojačati napore koje Europska unija, države članice te regionalna i lokalna tijela ulažu u pružanje potpore mladima i suradnju s njima nakon izlaska iz pandemije, namijenjena je i promicanju novih prilika i mogućnosti koje proizlaze iz zelene i digitalne tranzicije. Te bi tranzicije trebale biti uključive i u njihovu bi okviru trebalo posvetiti pozornost integraciji mladih s manje mogućnosti; |
| --- | --- |

6.

Europska godina mladih 2022 (6)., čiji je cilj pojačati napore koje Europska unija, države članice te regionalna i lokalna tijela ulažu u pružanje potpore mladima i suradnju s njima nakon izlaska iz pandemije, namijenjena je i promicanju novih prilika i mogućnosti koje proizlaze iz zelene i digitalne tranzicije. Te bi tranzicije trebale biti uključive i u njihovu bi okviru trebalo posvetiti pozornost integraciji mladih s manje mogućnosti;

| 7. | europski zeleni plan (7) donosi plan djelovanja za stvaranje održivog društva u Europskoj uniji osiguravanjem pravedne i uključive tranzicije za sve. U njemu je istaknuta potreba za usmjeravanjem na najudaljenije regije, koje su posebno osjetljive na klimatske promjene i prirodne katastrofe. |
| --- | --- |

7.

europski zeleni plan (7) donosi plan djelovanja za stvaranje održivog društva u Europskoj uniji osiguravanjem pravedne i uključive tranzicije za sve. U njemu je istaknuta potreba za usmjeravanjem na najudaljenije regije, koje su posebno osjetljive na klimatske promjene i prirodne katastrofe.

SVJESNI SLJEDEĆEG:

| 8. | svijest mladih o pitanjima održivog razvoja, osobito onima koja se odnose na okoliš i klimu, sve je veća, a njihova želja da se u njih uključe sve izraženija (8). Mladi su se snažno mobilizirali na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini kako bi zagovaranjem, klimatskim marševima, internetskim kampanjama za mobilizaciju i drugim sredstvima podigli svijest o pitanjima okoliša, koja uključuju i klimatske promjene; |
| --- | --- |

8.

svijest mladih o pitanjima održivog razvoja, osobito onima koja se odnose na okoliš i klimu, sve je veća, a njihova želja da se u njih uključe sve izraženija (8). Mladi su se snažno mobilizirali na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini kako bi zagovaranjem, klimatskim marševima, internetskim kampanjama za mobilizaciju i drugim sredstvima podigli svijest o pitanjima okoliša, koja uključuju i klimatske promjene;

| 9. | mnogi mladi podržavaju snažno djelovanje za okoliš i mjere za borbu protiv klimatskih promjena (9) i gubitka bioraznolikosti. Neki od njih primjenjuju prakse pogodne za okoliš koje mogu poslužiti kao uzor ostatku društva. Mladi izaslanici iz cijelog svijeta, među ostalim i iz svih država članica Europske unije, na konferenciji COP26 u Glasgowu predstavili su manifest inicijative Youth4Climate (Mladi za klimu) kako bi svjetske čelnike pozvali na djelovanje (10); |
| --- | --- |

9.

mnogi mladi podržavaju snažno djelovanje za okoliš i mjere za borbu protiv klimatskih promjena (9) i gubitka bioraznolikosti. Neki od njih primjenjuju prakse pogodne za okoliš koje mogu poslužiti kao uzor ostatku društva. Mladi izaslanici iz cijelog svijeta, među ostalim i iz svih država članica Europske unije, na konferenciji COP26 u Glasgowu predstavili su manifest inicijative Youth4Climate (Mladi za klimu) kako bi svjetske čelnike pozvali na djelovanje (10);

| 10. | razinamobiliziranosti i angažmana razlikuje se od jedne mlade osobe do druge, a visoka razina obrazovnog (11), kulturnog i društvenog kapitala obično odgovara višoj razini angažmana; |
| --- | --- |

10.

razinamobiliziranosti i angažmana razlikuje se od jedne mlade osobe do druge, a visoka razina obrazovnog (11), kulturnog i društvenog kapitala obično odgovara višoj razini angažmana;

| 11. | globalna zdravstvena kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i privremeno usporavanje globalne gospodarske aktivnosti, koji su imali znatne gospodarske i društvene posljedice, posebno za mlade, ukazali su na izravan utjecaj određenih ljudskih aktivnosti na okoliš (12). Različiti nacionalni i europski paketi poticaja i planovi za prevladavanje krize prilike su za pokretanje održive i zelene tranzicije u kojoj bi svi mladi trebali imati priliku u potpunosti sudjelovati kao nositelji promjena. |
| --- | --- |

11.

globalna zdravstvena kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i privremeno usporavanje globalne gospodarske aktivnosti, koji su imali znatne gospodarske i društvene posljedice, posebno za mlade, ukazali su na izravan utjecaj određenih ljudskih aktivnosti na okoliš (12). Različiti nacionalni i europski paketi poticaja i planovi za prevladavanje krize prilike su za pokretanje održive i zelene tranzicije u kojoj bi svi mladi trebali imati priliku u potpunosti sudjelovati kao nositelji promjena.

SMATRAJU DA:

| 12. | važno je osigurati da svi mladi, bez obzira na čimbenike kao što su spol, invaliditet, razina obrazovanja, društveno i gospodarsko podrijetlo, zemlja podrijetla ili mjesto boravišta, razumiju izazove koji proizlaze iz održivog razvoja i da budu svjesni posljedica koje odluke, radnje i odabir životnog stila imaju na okoliš, bioraznolikost i klimu. Sve bi generacije, uključujući i mlade, trebale posjedovati kompetencije potrebne za poduzimanje odgovarajućih mjera; |
| --- | --- |

12.

važno je osigurati da svi mladi, bez obzira na čimbenike kao što su spol, invaliditet, razina obrazovanja, društveno i gospodarsko podrijetlo, zemlja podrijetla ili mjesto boravišta, razumiju izazove koji proizlaze iz održivog razvoja i da budu svjesni posljedica koje odluke, radnje i odabir životnog stila imaju na okoliš, bioraznolikost i klimu. Sve bi generacije, uključujući i mlade, trebale posjedovati kompetencije potrebne za poduzimanje odgovarajućih mjera;

| 13. | za puni angažman mladima su potrebne pouzdane informacije i podaci utemeljeni na dokazima, kako bi mogli donositi informirane prosudbe o izazovima i rješenjima u vezi s okolišem, bioraznolikošću i klimatskim promjenama te razvijati i jačati vještine kritičkog mišljenja. Treba uložiti napore u borbu protiv dezinformacija o okolišu i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

13.

za puni angažman mladima su potrebne pouzdane informacije i podaci utemeljeni na dokazima, kako bi mogli donositi informirane prosudbe o izazovima i rješenjima u vezi s okolišem, bioraznolikošću i klimatskim promjenama te razvijati i jačati vještine kritičkog mišljenja. Treba uložiti napore u borbu protiv dezinformacija o okolišu i klimatskim promjenama;

| 14. | važno je i promicati dijalog, i među mladima i među generacijama, o etičkim pitanjima povezanima s održivim razvojem, zaštitom okoliša i poštovanjem živih bića otvaranjem prostora za rasprave kako bi mladi i društvo u cjelini mogli promišljati o vrijednostima i kontroverzijama koje ta pitanja obuhvaćaju; |
| --- | --- |

14.

važno je i promicati dijalog, i među mladima i među generacijama, o etičkim pitanjima povezanima s održivim razvojem, zaštitom okoliša i poštovanjem živih bića otvaranjem prostora za rasprave kako bi mladi i društvo u cjelini mogli promišljati o vrijednostima i kontroverzijama koje ta pitanja obuhvaćaju;

| 15. | lokalne, regionalne, nacionalne i europske javne politike trebale bi odražavati napore na mobilizaciji mladih u vezi s pitanjima okoliša i mjerama za borbu protiv klimatskih promjena, onečišćenja i gubitka bioraznolikosti. Te javne politike ne bi trebale samo u najvećoj mogućoj mjeri ispunjavati očekivanja mladih, već im i pružiti priliku da aktivno i smisleno sudjeluju u njihovu oblikovanju i provedbi; |
| --- | --- |

15.

lokalne, regionalne, nacionalne i europske javne politike trebale bi odražavati napore na mobilizaciji mladih u vezi s pitanjima okoliša i mjerama za borbu protiv klimatskih promjena, onečišćenja i gubitka bioraznolikosti. Te javne politike ne bi trebale samo u najvećoj mogućoj mjeri ispunjavati očekivanja mladih, već im i pružiti priliku da aktivno i smisleno sudjeluju u njihovu oblikovanju i provedbi;

| 16. | angažiranje mladih u djelovanju za okoliš zahtijeva podizanje svijesti i učenje – formalno, neformalno ili informalno – o pitanjima okoliša, i to od najranije dobi; |
| --- | --- |

16.

angažiranje mladih u djelovanju za okoliš zahtijeva podizanje svijesti i učenje – formalno, neformalno ili informalno – o pitanjima okoliša, i to od najranije dobi;

| 17. | kako bi doista mogli predlagati i osmišljavati praktična rješenja za pitanja povezana s okolišem, mladima bi, među ostalim onima s manje mogućnosti, trebalo pružiti potporu u provedbi dobrovoljnih ili poduzetničkih projekata, a trebala bi im biti dostupna i praktična i tehnička pomoć, kao i javna bespovratna sredstva ili privatna ulaganja. |
| --- | --- |

17.

kako bi doista mogli predlagati i osmišljavati praktična rješenja za pitanja povezana s okolišem, mladima bi, među ostalim onima s manje mogućnosti, trebalo pružiti potporu u provedbi dobrovoljnih ili poduzetničkih projekata, a trebala bi im biti dostupna i praktična i tehnička pomoć, kao i javna bespovratna sredstva ili privatna ulaganja.

ISTIČU SLJEDEĆE:

| 18. | važno je potaknuti sve mlade da se uključe u oblikovanje života svoje lokalne zajednice, među ostalim, kada je to moguće, zajedno s ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima, kao i lokalnim i regionalnim vlastima, kako bi mogli biti nositelji i pokretači promjena koje vode do poboljšanja zaštite okoliša i doprinose borbi protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti; |
| --- | --- |

18.

važno je potaknuti sve mlade da se uključe u oblikovanje života svoje lokalne zajednice, među ostalim, kada je to moguće, zajedno s ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima, kao i lokalnim i regionalnim vlastima, kako bi mogli biti nositelji i pokretači promjena koje vode do poboljšanja zaštite okoliša i doprinose borbi protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti;

| 19. | suradnja donositelja odluka, ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, organizacija mladih, organizacija za rad s mladima i drugih dionika u području okoliša ključna je za podupiranje angažmana mladih i omogućivanje njihova djelovanja. Trebalo bi poticati uzajamno povjerenje i suradnju u postupcima donošenja odluka povezanih s okolišem; |
| --- | --- |

19.

suradnja donositelja odluka, ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, organizacija mladih, organizacija za rad s mladima i drugih dionika u području okoliša ključna je za podupiranje angažmana mladih i omogućivanje njihova djelovanja. Trebalo bi poticati uzajamno povjerenje i suradnju u postupcima donošenja odluka povezanih s okolišem;

| 20. | u procesima donošenja odluka o zaštiti okoliša treba voditi računa o međugeneracijskoj solidarnosti i pravednosti kako koristi za sadašnje generacije ne bi bile u suprotnosti s pravima budućih generacija. |
| --- | --- |

20.

u procesima donošenja odluka o zaštiti okoliša treba voditi računa o međugeneracijskoj solidarnosti i pravednosti kako koristi za sadašnje generacije ne bi bile u suprotnosti s pravima budućih generacija.

NAPOMINJU SLJEDEĆE:

| 21. | ideje i mišljenja mladih izneseni na Konferenciji EU-a za mlade održanoj u siječnju 2022., na početku devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima, odnose se na sljedeće:






  a) | Utvrđeno je pet područja djelovanja. Za trajanja devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima mladi i donositelji odluka morat će razmišljati i raditi u skladu s tim područjima kako bi pripremili konkretne prijedloge. |
| --- | --- | --- |

21.

ideje i mišljenja mladih izneseni na Konferenciji EU-a za mlade održanoj u siječnju 2022., na početku devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima, odnose se na sljedeće:

a)

Utvrđeno je pet područja djelovanja. Za trajanja devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima mladi i donositelji odluka morat će razmišljati i raditi u skladu s tim područjima kako bi pripremili konkretne prijedloge.

| b) | Prije svega, u području informiranja i obrazovanja, vještine stečene neformalnim obrazovanjem moraju se priznati kao cjelovit proces učenja. Lokalne vlasti i organizacije mladih odgovorne su za suradnju na pružanju prilika mladima da nauče više o okolišu i pronađu rješenja. Obrazovanje je najvrednije ulaganje u demokraciju. |
| --- | --- |

b)

Prije svega, u području informiranja i obrazovanja, vještine stečene neformalnim obrazovanjem moraju se priznati kao cjelovit proces učenja. Lokalne vlasti i organizacije mladih odgovorne su za suradnju na pružanju prilika mladima da nauče više o okolišu i pronađu rješenja. Obrazovanje je najvrednije ulaganje u demokraciju.

| c) | U području djelovanja i osnaživanja mladima se mora dati prilika da aktivno sudjeluju u donošenju odluka koje će utjecati na njihov život i život budućih generacija. Mladi moraju biti uključeni u proces donošenja odluka na svim razinama. Vrlo su često zanemareni i nedovoljno zastupljeni, iako su izrazili ideje i bojazni koje bi trebale zanimati starije donositelje odluka. |
| --- | --- |

c)

U području djelovanja i osnaživanja mladima se mora dati prilika da aktivno sudjeluju u donošenju odluka koje će utjecati na njihov život i život budućih generacija. Mladi moraju biti uključeni u proces donošenja odluka na svim razinama. Vrlo su često zanemareni i nedovoljno zastupljeni, iako su izrazili ideje i bojazni koje bi trebale zanimati starije donositelje odluka.

| d) | Upodručju upravljanja mladi u dobi ispod 30 godina čine manje od 2,6 % zastupnika u nacionalnim parlamentima. Treba osigurati da se njihova prisutnost ne upotrebljava za lažno prikazivanje sudjelovanja mladih. Postojeće strukture, kao što su dijalog EU-a s mladima i Europski parlament mladih, treba opremiti učinkovitim alatima kako bi mogle djelovati kao strukture za donošenje odluka. Rad u okviru devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima mora biti održiv i uključiv kako bi mladi sudjelovali u donošenju odluka. Također je ključno da mladi imaju potporu, financijska sredstva i informacije koji su dostatni za njihovo smisleno sudjelovanje. Potrebno je ispitati participativne procese na nacionalnoj razini kako bi se osigurala njihova maksimalna održivost i uključivost. |
| --- | --- |

d)

Upodručju upravljanja mladi u dobi ispod 30 godina čine manje od 2,6 % zastupnika u nacionalnim parlamentima. Treba osigurati da se njihova prisutnost ne upotrebljava za lažno prikazivanje sudjelovanja mladih. Postojeće strukture, kao što su dijalog EU-a s mladima i Europski parlament mladih, treba opremiti učinkovitim alatima kako bi mogle djelovati kao strukture za donošenje odluka. Rad u okviru devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima mora biti održiv i uključiv kako bi mladi sudjelovali u donošenju odluka. Također je ključno da mladi imaju potporu, financijska sredstva i informacije koji su dostatni za njihovo smisleno sudjelovanje. Potrebno je ispitati participativne procese na nacionalnoj razini kako bi se osigurala njihova maksimalna održivost i uključivost.

| e) | U području mobilnosti i solidarnosti primijećeno je da mobilnost nije jednako dostupna ili moguća svim mladima. Istraživanja nam omogućuju da bolje utvrdimo koji mladi ne sudjeluju u programima mobilnosti. Treba prijeći na učinkovitije prakse koje će društvu pomoći da bolje razumije programe solidarnosti i da dopre do svih svojih članova. |
| --- | --- |

e)

U području mobilnosti i solidarnosti primijećeno je da mobilnost nije jednako dostupna ili moguća svim mladima. Istraživanja nam omogućuju da bolje utvrdimo koji mladi ne sudjeluju u programima mobilnosti. Treba prijeći na učinkovitije prakse koje će društvu pomoći da bolje razumije programe solidarnosti i da dopre do svih svojih članova.

| f) | Naposljetku, pristup infrastrukturi može se činiti manje važnim područjem, ali infrastruktura i kvaliteta života i obrazovanja mladih blisko su povezane. Činjenica dolaze li iz ruralnog ili urbanog područja utječe na način na koji mladi donose odluke. U ruralnim je područjima javni prijevoz stvaran problem. Problemi s prijevozom mogu dovesti do izolacije mladih. Stoga isključivanje određenih skupina mladih ne može rezultirati izgradnjom uključivog društva. Svima treba osigurati održive, cjenovno pristupačne mogućnosti među kojima mogu birati. |
| --- | --- |

f)

Naposljetku, pristup infrastrukturi može se činiti manje važnim područjem, ali infrastruktura i kvaliteta života i obrazovanja mladih blisko su povezane. Činjenica dolaze li iz ruralnog ili urbanog područja utječe na način na koji mladi donose odluke. U ruralnim je područjima javni prijevoz stvaran problem. Problemi s prijevozom mogu dovesti do izolacije mladih. Stoga isključivanje određenih skupina mladih ne može rezultirati izgradnjom uključivog društva. Svima treba osigurati održive, cjenovno pristupačne mogućnosti među kojima mogu birati.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA, U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

| 22. | podupiru rad s mladima, organizacije za mlade, organizacije koje se bave okolišem i druge relevantne stručnjake i dionike u njihovoj ulozi pružatelja informacija mladima te da im omoguće širenje pouzdanih, točnih i kvalitetnih informacija i podataka o klimatskim promjenama, gubitku bioraznolikosti, onečišćenju i drugim pitanjima povezanima s okolišem, koji su znanstveno utemeljeni, primjereni publici različite dobi i podrijetla te prilagođeni svim oblicima zemljopisnih okružja, među ostalim otočnom ili tropskom okolišu; |
| --- | --- |

22.

podupiru rad s mladima, organizacije za mlade, organizacije koje se bave okolišem i druge relevantne stručnjake i dionike u njihovoj ulozi pružatelja informacija mladima te da im omoguće širenje pouzdanih, točnih i kvalitetnih informacija i podataka o klimatskim promjenama, gubitku bioraznolikosti, onečišćenju i drugim pitanjima povezanima s okolišem, koji su znanstveno utemeljeni, primjereni publici različite dobi i podrijetla te prilagođeni svim oblicima zemljopisnih okružja, među ostalim otočnom ili tropskom okolišu;

| 23. | dionicima u formalnom obrazovanju i osposobljavanju te neformalnom i informalnom učenju, uključujući osobe koje rade s mladima, pruže mogućnosti za osposobljavanje i stručno učenje putem interaktivnih, praktičnih metoda i pristupa učenju usmjerenih na rješenja, kako bi mlade bolje informirali, obrazovali i poduprli u pogledu pitanja povezanih s okolišem, socijalnih pitanja i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

23.

dionicima u formalnom obrazovanju i osposobljavanju te neformalnom i informalnom učenju, uključujući osobe koje rade s mladima, pruže mogućnosti za osposobljavanje i stručno učenje putem interaktivnih, praktičnih metoda i pristupa učenju usmjerenih na rješenja, kako bi mlade bolje informirali, obrazovali i poduprli u pogledu pitanja povezanih s okolišem, socijalnih pitanja i klimatskih promjena;

| 24. | mlade putem formalnog obrazovanja i osposobljavanja te neformalnog i informalnog učenja bolje opreme kompetencijama koje su im potrebne za razumijevanje i djelovanje u pitanjima povezanima s okolišem; |
| --- | --- |

24.

mlade putem formalnog obrazovanja i osposobljavanja te neformalnog i informalnog učenja bolje opreme kompetencijama koje su im potrebne za razumijevanje i djelovanje u pitanjima povezanima s okolišem;

| 25. | potiču djecu i mlade i prema potrebi im omoguće da dođu u kontakt s prirodom putem posebnih aktivnosti te da uz potporu odgovarajućih dionika iz područja okoliša osmisle zelene inicijative. Takav je kontakt ključan za podizanje svijesti o pitanjima povezanima s klimom i bioraznolikošću; |
| --- | --- |

25.

potiču djecu i mlade i prema potrebi im omoguće da dođu u kontakt s prirodom putem posebnih aktivnosti te da uz potporu odgovarajućih dionika iz područja okoliša osmisle zelene inicijative. Takav je kontakt ključan za podizanje svijesti o pitanjima povezanima s klimom i bioraznolikošću;

| 26. | potaknu razvoj partnerstava među sektorima obrazovanja, mladih, sporta (13) i kulture te svim relevantnim sektorima kako bi se razvili međusektorski, koordinirani i komplementarni pristupi pitanjima povezanima s okolišem, gubitkom bioraznolikosti i klimatskim promjenama, koji služe podizanju svijesti i temelje se na obrazovanju; |
| --- | --- |

26.

potaknu razvoj partnerstava među sektorima obrazovanja, mladih, sporta (13) i kulture te svim relevantnim sektorima kako bi se razvili međusektorski, koordinirani i komplementarni pristupi pitanjima povezanima s okolišem, gubitkom bioraznolikosti i klimatskim promjenama, koji služe podizanju svijesti i temelje se na obrazovanju;

| 27. | potiču i podupiru uspostavu uključivih aktivnosti uzajamnog učenja usmjerenih na mlade i razmjenu najboljih praksi o pitanjima povezanima s okolišem i klimatskim promjenama, kao što su program mladih veleposlanika, mentorski programi ili aktivnosti osposobljavanja i suradnje (TCA, Erasmus+) te aktivnosti umrežavanja (NET, Europske snage solidarnosti) kako bi podigle svijest među mladima, uključujući one s manje mogućnosti, i potaknule se na djelovanje s ciljem zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

27.

potiču i podupiru uspostavu uključivih aktivnosti uzajamnog učenja usmjerenih na mlade i razmjenu najboljih praksi o pitanjima povezanima s okolišem i klimatskim promjenama, kao što su program mladih veleposlanika, mentorski programi ili aktivnosti osposobljavanja i suradnje (TCA, Erasmus+) te aktivnosti umrežavanja (NET, Europske snage solidarnosti) kako bi podigle svijest među mladima, uključujući one s manje mogućnosti, i potaknule se na djelovanje s ciljem zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena;

| 28. | promiču odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje za osobe koje rade s mladima kako bi se osiguralo da aktivnosti uspostavljene za mlade i s mladima budu pogodne za okoliš i održive. Pozivaju ih i da dodatno razviju odgovarajuće inicijative u području rada s mladima usmjerene na angažman mladih u pitanjima okoliša, a posebice u borbi protiv klimatskih promjena i očuvanju bioraznolikosti; |
| --- | --- |

28.

promiču odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje za osobe koje rade s mladima kako bi se osiguralo da aktivnosti uspostavljene za mlade i s mladima budu pogodne za okoliš i održive. Pozivaju ih i da dodatno razviju odgovarajuće inicijative u području rada s mladima usmjerene na angažman mladih u pitanjima okoliša, a posebice u borbi protiv klimatskih promjena i očuvanju bioraznolikosti;

| 29. | potiču i podupiru javna tijela, privatni sektor i civilno društvo da priznaju i iskorištavaju angažman mladih u zaštiti okoliša i transverzalne vještine, posebice socijalne vještine, koje su zahvaljujući njemu stekli; |
| --- | --- |

29.

potiču i podupiru javna tijela, privatni sektor i civilno društvo da priznaju i iskorištavaju angažman mladih u zaštiti okoliša i transverzalne vještine, posebice socijalne vještine, koje su zahvaljujući njemu stekli;

| 30. | očuvajui stvore održive (14) dugoročne, sigurne, pristupačne i uključive građanske prostore za suradnju s lokalnim, regionalnim, nacionalnim, europskim i međunarodnim oblikovateljima politika, u kojima se čuje glas mladih, bez obzira na njihovu dob, bojazni ili prijedloge za djelovanje s ciljem zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena, kako ih se ne bi samo pitalo za mišljenje, nego i kako bi mogli aktivno sudjelovati u odlukama koje se odnose na ta pitanja; |
| --- | --- |

30.

očuvajui stvore održive (14) dugoročne, sigurne, pristupačne i uključive građanske prostore za suradnju s lokalnim, regionalnim, nacionalnim, europskim i međunarodnim oblikovateljima politika, u kojima se čuje glas mladih, bez obzira na njihovu dob, bojazni ili prijedloge za djelovanje s ciljem zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena, kako ih se ne bi samo pitalo za mišljenje, nego i kako bi mogli aktivno sudjelovati u odlukama koje se odnose na ta pitanja;

| 31. | potiču mlade istraživače i promiču njihov rad na održivom razvoju s ciljem rješavanja izazova u području okoliša, s jedne strane kako bi djelovali kao uzori za mlade, a s druge strane kako bi potaknuli i promicali izravniju razmjenu rezultata istraživanja s mladima i na taj ih način osnažili da djeluju; |
| --- | --- |

31.

potiču mlade istraživače i promiču njihov rad na održivom razvoju s ciljem rješavanja izazova u području okoliša, s jedne strane kako bi djelovali kao uzori za mlade, a s druge strane kako bi potaknuli i promicali izravniju razmjenu rezultata istraživanja s mladima i na taj ih način osnažili da djeluju;

| 32. | podupiru utvrđivanje referentnih točaka za osposobljavanje u području klime, okoliša i održivosti za sve dobne skupine i sve razine ili vrste učenja, obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

32.

podupiru utvrđivanje referentnih točaka za osposobljavanje u području klime, okoliša i održivosti za sve dobne skupine i sve razine ili vrste učenja, obrazovanja i osposobljavanja.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU KOMISIJU DA U SVOJIM PODRUČJIMA NADLEŽNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA, PRIDRŽAVAJUĆI SE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 33. | u lokalnim, regionalnim, nacionalnim i europskim politikama i programima u području okoliša, osobito onima posvećenima klimatskim promjenama i očuvanju bioraznolikosti, u obzir uzmu specifične potrebe i mišljenja svih mladih, a posebno onih s manje mogućnosti, promicanjem njihova sudjelovanja u izradi i provedbi tih politika i programa; |
| --- | --- |

33.

u lokalnim, regionalnim, nacionalnim i europskim politikama i programima u području okoliša, osobito onima posvećenima klimatskim promjenama i očuvanju bioraznolikosti, u obzir uzmu specifične potrebe i mišljenja svih mladih, a posebno onih s manje mogućnosti, promicanjem njihova sudjelovanja u izradi i provedbi tih politika i programa;

| 34. | podupiru inicijative mladih i organizacija mladih za pokretanje i provođenje aktivnosti i kampanja, među ostalim digitalnih, za podizanje svijesti o klimi, onečišćenju, bioraznolikosti i drugim pitanjima okoliša te da iz njih uče; |
| --- | --- |

34.

podupiru inicijative mladih i organizacija mladih za pokretanje i provođenje aktivnosti i kampanja, među ostalim digitalnih, za podizanje svijesti o klimi, onečišćenju, bioraznolikosti i drugim pitanjima okoliša te da iz njih uče;

| 35. | potiču, priznaju i prema potrebi financijski podupiru djelovanja i programe u području okoliša koje pokreću i vode mladi, a posebno programe za borbu protiv klimatskih promjena i očuvanje bioraznolikosti, kako bi mladi mogli biti nositelji promjena u društvu u cjelini, kao i u svojim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, visokim učilištima, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima, lokalnim zajednicama i među vršnjacima; |
| --- | --- |

35.

potiču, priznaju i prema potrebi financijski podupiru djelovanja i programe u području okoliša koje pokreću i vode mladi, a posebno programe za borbu protiv klimatskih promjena i očuvanje bioraznolikosti, kako bi mladi mogli biti nositelji promjena u društvu u cjelini, kao i u svojim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, visokim učilištima, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima, lokalnim zajednicama i među vršnjacima;

| 36. | promiču volonterske aktivnosti mladih posvećene pitanjima okoliša, posebno aktivnosti za borbu protiv klimatskih promjena i očuvanje bioraznolikosti, te da olakšaju pristup tim aktivnostima, konkretno osiguravanjem da te ponude budu široko dostupne i da se o njima izvješćuje na odgovarajućim nacionalnim portalima i portalima na razini EU-a, kao što su Europski portal za mlade i drugi relevantni kanali. Pozivaju ih da promiču volonterska iskustva kombiniranjem volontiranja na lokalnoj ili nacionalnoj razini s transnacionalnim volontiranjem, i to poticanjem, prema potrebi, sinergija i komplementarnosti između nacionalnih programa i aktivnosti, uključujući nacionalne programe i aktivnosti volontiranja ili civilne službe, ako postoje, i volonterskih programa EU-a, kako bi se produbio angažman mladih volontera, unaprijedile njihove kompetencije i ojačao njihov osjećaj pripadnosti Europskoj uniji; |
| --- | --- |

36.

promiču volonterske aktivnosti mladih posvećene pitanjima okoliša, posebno aktivnosti za borbu protiv klimatskih promjena i očuvanje bioraznolikosti, te da olakšaju pristup tim aktivnostima, konkretno osiguravanjem da te ponude budu široko dostupne i da se o njima izvješćuje na odgovarajućim nacionalnim portalima i portalima na razini EU-a, kao što su Europski portal za mlade i drugi relevantni kanali. Pozivaju ih da promiču volonterska iskustva kombiniranjem volontiranja na lokalnoj ili nacionalnoj razini s transnacionalnim volontiranjem, i to poticanjem, prema potrebi, sinergija i komplementarnosti između nacionalnih programa i aktivnosti, uključujući nacionalne programe i aktivnosti volontiranja ili civilne službe, ako postoje, i volonterskih programa EU-a, kako bi se produbio angažman mladih volontera, unaprijedile njihove kompetencije i ojačao njihov osjećaj pripadnosti Europskoj uniji;

| 37. | prema potrebi, ulažu u zeleno gospodarstvo i podupiru mlade u stjecanju potrebnih kompetencija te da im olakšaju pristup osposobljavanju kojim ih se priprema za zelena radna mjesta sutrašnjice; |
| --- | --- |

37.

prema potrebi, ulažu u zeleno gospodarstvo i podupiru mlade u stjecanju potrebnih kompetencija te da im olakšaju pristup osposobljavanju kojim ih se priprema za zelena radna mjesta sutrašnjice;

| 38. | ako je to primjenjivo, podupiru mlade poduzetnike koji nastoje osmisliti projekte usmjerene na praktična rješenja za pitanja povezana s okolišem, posebno u pogledu borbe protiv klimatskih promjena i za očuvanje bioraznolikosti; posebnu pozornost posvete projektima koje su oblikovali mladi s manje mogućnosti koji se pri osnivanju poduzeća suočavaju s dodatnim poteškoćama; |
| --- | --- |

38.

ako je to primjenjivo, podupiru mlade poduzetnike koji nastoje osmisliti projekte usmjerene na praktična rješenja za pitanja povezana s okolišem, posebno u pogledu borbe protiv klimatskih promjena i za očuvanje bioraznolikosti; posebnu pozornost posvete projektima koje su oblikovali mladi s manje mogućnosti koji se pri osnivanju poduzeća suočavaju s dodatnim poteškoćama;

| 39. | ako je to primjenjivo, osmisle programe mentorstva koje bi vodili stručnjaci i poduzetnici aktivno uključeni u traženje rješenja za pitanja povezana s okolišem, posebno oni koji rade na očuvanju bioraznolikosti i borbi protiv klimatskih promjena, kako bi se mladima koji žele imati aktivnu ulogu u tom sektoru pružile potpora i smjernice; |
| --- | --- |

39.

ako je to primjenjivo, osmisle programe mentorstva koje bi vodili stručnjaci i poduzetnici aktivno uključeni u traženje rješenja za pitanja povezana s okolišem, posebno oni koji rade na očuvanju bioraznolikosti i borbi protiv klimatskih promjena, kako bi se mladima koji žele imati aktivnu ulogu u tom sektoru pružile potpora i smjernice;

| 40. | podižu svijest mladih Europljana o politikama i inicijativama UN-a u području okoliša te da potiču njihovo sudjelovanje u njima, i to jačanjem suradnje s odgovarajućim tijelima UN-a kao što su Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša (UNEP), Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) i Konvencija o biološkoj raznolikosti (CBD). |
| --- | --- |

40.

podižu svijest mladih Europljana o politikama i inicijativama UN-a u području okoliša te da potiču njihovo sudjelovanje u njima, i to jačanjem suradnje s odgovarajućim tijelima UN-a kao što su Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša (UNEP), Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) i Konvencija o biološkoj raznolikosti (CBD).

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

| 41. | osigura da svi mladi mogu razumjeti i preuzeti odgovornost za europski zeleni plan i inicijative koje su iz njega proizišle (kao što je novi europski Bauhaus (15)) te razne europske programe zaštite okoliša. Pozivaju je i da među svim mladima aktivno promiče sve aspekte europskog klimatskog pakta; |
| --- | --- |

41.

osigura da svi mladi mogu razumjeti i preuzeti odgovornost za europski zeleni plan i inicijative koje su iz njega proizišle (kao što je novi europski Bauhaus (15)) te razne europske programe zaštite okoliša. Pozivaju je i da među svim mladima aktivno promiče sve aspekte europskog klimatskog pakta;

| 42. | osigura da javna savjetovanja o europskim politikama u području okoliša budu dostupna mladima, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima te da Europska komisija putem tih savjetovanja građanima i dionicima pruži priliku da izraze svoja stajališta prije nego što dovrši svoje zakonodavne prijedloge. Isto tako, pozivaju je da potiče smisleno sudjelovanje mladih i organizacija mladih u inicijativama za sudjelovanje građana u okviru misija Europske unije (16); |
| --- | --- |

42.

osigura da javna savjetovanja o europskim politikama u području okoliša budu dostupna mladima, organizacijama mladih i organizacijama za rad s mladima te da Europska komisija putem tih savjetovanja građanima i dionicima pruži priliku da izraze svoja stajališta prije nego što dovrši svoje zakonodavne prijedloge. Isto tako, pozivaju je da potiče smisleno sudjelovanje mladih i organizacija mladih u inicijativama za sudjelovanje građana u okviru misija Europske unije (16);

| 43. | u kontekstu programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti promiče i potiče europske mogućnosti za mobilnost i inicijative u sektoru okoliša, kako bi se osiguralo da se svi mladi koji to žele mogu aktivno uključiti u pitanja okoliša, uključujući mlade s manje mogućnosti, a posebno one iz najudaljenijih i otočnih regija te ruralnih i udaljenih područja. Pozivaju je da osigura da se u okviru tih inicijativa prednost da vrstama prijevoza pogodnima za okoliš kako bi se smanjio ugljični otisak projekata mobilnosti mladih te istodobno osiguralo da oni budu prilagođeni potrebama najudaljenijih regija koje se suočavaju s ograničenjima zbog svoje udaljenosti; |
| --- | --- |

43.

u kontekstu programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti promiče i potiče europske mogućnosti za mobilnost i inicijative u sektoru okoliša, kako bi se osiguralo da se svi mladi koji to žele mogu aktivno uključiti u pitanja okoliša, uključujući mlade s manje mogućnosti, a posebno one iz najudaljenijih i otočnih regija te ruralnih i udaljenih područja. Pozivaju je da osigura da se u okviru tih inicijativa prednost da vrstama prijevoza pogodnima za okoliš kako bi se smanjio ugljični otisak projekata mobilnosti mladih te istodobno osiguralo da oni budu prilagođeni potrebama najudaljenijih regija koje se suočavaju s ograničenjima zbog svoje udaljenosti;

| 44. | provodi aktivnosti uzajamnog učenja, u suradnji s organizacijama za mlade i s mladima, o angažmanu mladih u pogledu pitanja iz područja okoliša, očuvanja i obnove bioraznolikosti te borbe protiv klimatskih promjena i onečišćenja kako bi se utvrdile postojeće najbolje prakse u državama članicama i olakšala njihova razmjena među državama članicama. |
| --- | --- |

44.

provodi aktivnosti uzajamnog učenja, u suradnji s organizacijama za mlade i s mladima, o angažmanu mladih u pogledu pitanja iz područja okoliša, očuvanja i obnove bioraznolikosti te borbe protiv klimatskih promjena i onečišćenja kako bi se utvrdile postojeće najbolje prakse u državama članicama i olakšala njihova razmjena među državama članicama.

POZIVAJU SVE DIONIKE KOJI SUDJELUJU U EUROPSKIM INICIJATIVAMA ZA SURADNJU U PODRUČJU MLADIH, OKOLIŠA I KLIMATSKIH PROMJENA DA:

| 45. | za korisnike programa Europskih snaga solidarnosti i drugih nacionalnih i međunarodnih volonterskih programa osmisle volonterske aktivnosti usmjerene na rješavanje pitanja iz područja okoliša; među svim volonterima, bez obzira na područja u koja su uključeni, podižu svijest o pitanjima okoliša i utjecaju njihovih misija na okoliš kako bi tijekom tih aktivnosti bili posebno oprezni u pogledu svojeg ugljičnog otiska; |
| --- | --- |

45.

za korisnike programa Europskih snaga solidarnosti i drugih nacionalnih i međunarodnih volonterskih programa osmisle volonterske aktivnosti usmjerene na rješavanje pitanja iz područja okoliša; među svim volonterima, bez obzira na područja u koja su uključeni, podižu svijest o pitanjima okoliša i utjecaju njihovih misija na okoliš kako bi tijekom tih aktivnosti bili posebno oprezni u pogledu svojeg ugljičnog otiska;

| 46. | osnaže europsku suradnju razmjenom alata i najboljih praksi u području angažmana mladih i sudjelovanja u aktivnostima koje se odnose na okoliš, posebno u području borbe protiv klimatskih promjena i onečišćenja te očuvanja bioraznolikosti, na europskoj razini, među ostalim potpunim iskorištavanjem mogućnosti koje nude Erasmus+, Europske snage solidarnosti i drugi relevantni financijski instrumenti EU-a. |
| --- | --- |

46.

osnaže europsku suradnju razmjenom alata i najboljih praksi u području angažmana mladih i sudjelovanja u aktivnostima koje se odnose na okoliš, posebno u području borbe protiv klimatskih promjena i onečišćenja te očuvanja bioraznolikosti, na europskoj razini, među ostalim potpunim iskorištavanjem mogućnosti koje nude Erasmus+, Europske snage solidarnosti i drugi relevantni financijski instrumenti EU-a.

---

(1)  Rezolucija 70/1, koju je Opća skupština donijela 25. rujna 2015.: Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.,

(2)  Svjetski program djelovanja Ujedinjenih naroda za mlade, lipanj 2010., https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf.

(3)  Zaključci Vijeća, Izgradnja održive Europe do 2030. (10. prosinca 2019.), https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/en/pdf.

Zaključci Vijeća naslovljeni „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19” (22. lipnja 2021.), https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/hr/pdf.

(4)  Članak 3. Ugovora o Europskoj uniji.

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”).

(6)  Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.), SL L 462, 28.12.2021., str. 1–9.

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Europski zeleni plan”. COM/2019/640 final.

(8)  Europska komisija, izvješće Flash Eurobarometra 478 (2019.), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people (Kako izgraditi snažniju i ujedinjeniju Europu? Stavovi mladih),

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en.

(9)  Paneuropsko istraživanje, glavno višedržavno izvješće, #Climate of change (Klima promjena), 2021., https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf.

(10)  Manifest inicijative Youth4Climate rezultat je događanja Youth4Climate: Driving Ambition (Mladi za klimu: pokretanje ambicija) koje je organizirala talijanska vlada. Sadržava ideje i konkretne prijedloge o nekima od gorućih klimatskih pitanja, među ostalim o obrazovanju za održivi razvoj.

(11)  David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement (Kakav utjecaj ima obrazovanje na građanski i društveni angažman? Mjerenje učinaka obrazovanja na zdravlje i građanski angažman), zbornik radova sa simpozija u Kopenhagenu, OECD 2006., https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf.

(12)  Međuvladin panel o klimatskim promjenama, Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Klimatske promjene 2021.: osnove iz fizikalnih znanosti), https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf.

(13)  [Zaključci Vijeća o sportu, obećavajućem faktoru preobrazbe ponašanja u prilog održivom razvoju od 4. travnja 2022.]

(14)  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih, SL C 501 I, 13.12.2021., str. 19–23.

(15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Novi europski Bauhaus, COM(2021) 573 final.

(16)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama, COM/2021/609 final.

---

PRILOG PRILOGU

a)   UPUĆIVANJA

Pri donošenju ovih zaključaka Vijeće i predstavnici vlada država članica prisutni na sastanku Vijeća primili su na znanje sljedeće dokumente:

| — | Europski parlament, 2021. Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe), https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf |
| --- | --- |

—

Europski parlament, 2021. Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe), https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf

| — | Rezolucija Ujedinjenih naroda 70/1, Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.), https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E |
| --- | --- |

—

Rezolucija Ujedinjenih naroda 70/1, Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.), https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija: Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030., COM(2020) 380 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija: Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030., COM(2020) 380 final

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski klimatski pakt, COM(2020) 788 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski klimatski pakt, COM(2020) 788 final

| — | Ujedinjeni narodi, 2015., Pariški sporazum: DONOŠENJE PARIŠKOG SPORAZUMA – tekst Pariškog sporazuma na engleskom jeziku (unfccc.int) |
| --- | --- |

—

Ujedinjeni narodi, 2015., Pariški sporazum: DONOŠENJE PARIŠKOG SPORAZUMA – tekst Pariškog sporazuma na engleskom jeziku (unfccc.int)

| — | Zaključci Vijeća naslovljeni „Izgradnja održive Europe do 2030. – dosadašnji napredak i sljedeći koraci”, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/hr/pdf |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća naslovljeni „Izgradnja održive Europe do 2030. – dosadašnji napredak i sljedeći koraci”, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/hr/pdf

| — | Zaključci Vijeća naslovljeni „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19”, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/hr/pdf |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća naslovljeni „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19”, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/hr/pdf

| — | Europska Komisija, Stanje Unije 2021., https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_hr_0.pdf |
| --- | --- |

—

Europska Komisija, Stanje Unije 2021., https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_hr_0.pdf

| — | Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018., str. 1–22. |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018., str. 1–22.

| — | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., COM(2020) 625 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., COM(2020) 625 final

| — | Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), SL C 66, 26.2.2021. |
| --- | --- |

—

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), SL C 66, 26.2.2021.

| — | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih, SL C 501 I, 13.12.2021., str. 19–23. |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih, SL C 501 I, 13.12.2021., str. 19–23.

| — | Zaključci Vijeća o provedbi strategije EU-a za mlade (2019.–2021.), SL C 504I, 14.12.2021., str. 10–11. |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o provedbi strategije EU-a za mlade (2019.–2021.), SL C 504I, 14.12.2021., str. 10–11.

| — | Youth4Climate Manifesto, Youth4Climate Manifesto (unfccc.int) (Manifest inicijative Mladi za klimu) studeni 2021. |
| --- | --- |

—

Youth4Climate Manifesto, Youth4Climate Manifesto (unfccc.int) (Manifest inicijative Mladi za klimu) studeni 2021.

b)   DEFINICIJE ZA POTREBE OVIH ZAKLJUČAKA

„Bioraznolikost”: sveukupnost živih organizama koji su sastavni dijelovi, među ostalim, kopnenih, morskih i drugih vodenih ekosustava i ekoloških kompleksa: to uključuje raznolikost unutar vrsta, između vrsta i raznolikost između ekosustava.

„Klimatske promjene”: promjene klime koje se izravno ili neizravno pripisuju ljudskoj aktivnosti kojom se mijenja sastav globalne atmosfere i pogoršava prirodna promjenjivost klime uočena tijekom usporedivih vremenskih razdoblja.

„Angažman”: svako djelovanje u općem interesu na dobrovoljnoj osnovi ili u obliku volonterskog rada. Angažman se odnosi na dobrovoljno i nesebično djelovanje građana u službi drugih.

„Okoliš”: kombinacija prirodnih i društveno-gospodarskih elemenata koji čine okvir životnih uvjeta pojedinaca, stanovništva ili zajednice na različitim prostornim razinama. Zaštita okoliša uključuje poduzimanje mjera za ograničavanje ili poništavanje negativnog učinka ljudske aktivnosti na okoliš.

„Mentorstvo”: srednjoročan ili dugoročan dobrovoljan odnos mlade osobe i mentora, strukturiran u profesionalnom okviru.

„Aktivnosti uzajamnog učenja”: aktivnosti kojima se na razini EU-a državama članicama koje se suočavaju sa sličnim izazovima u području politika omogućuje da rade u grupama i razmjenjuju dobru praksu, da se usredotoče na izazove specifične za pojedinu zemlju ili da podupiru određeni program nacionalnih reformi uz pomoć usporedivih zemalja, organizacija dionika i neovisnih stručnjaka, prema potrebi (1)

„Održivi razvoj”: zadovoljavanje potreba sadašnjih generacija tako da se ne ugrozi sposobnost budućih generacija da zadovolje svoje potrebe. Njime se promiču dinamično gospodarstvo, puna zaposlenost, visoki standardi obrazovanja, zdravstvene skrbi te socijalne i regionalne kohezije, kao i zaštita okoliša, u sigurnom i mirnom svijetu u kojem se poštuje kulturna raznolikost.

„Mladi s manje mogućnosti”: mladi koji zbog gospodarskih, socijalnih, kulturnih, geografskih ili zdravstvenih razloga, zbog svojeg migrantskog podrijetla, razloga kao što su invaliditet ili poteškoće u učenju, ili zbog bilo kakvog drugog razloga, uključujući razlog koji može dovesti do diskriminacije iz članka 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, nailaze na prepreke koje im onemogućuju djelotvoran pristup mogućnostima (2).

---

(1)  Rezolucija Vijeća o upravljačkoj strukturi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), (2021/C 497/01), točka 11.

(2)  Definicija iz Uredbe (EU) 2021/888, članak 2. stavak 4.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/17

---

Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/596, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

(2022/C 159/08)

O sljedećim informacijama obavješćuju se osobe koje su navedene u Prilogu Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/596 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592 (4) o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi osobe koje se nalaze u navedenim prilozima trebale ostati na popisu osoba i subjekata na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke 2011/235/ZVSP i Uredbe (EU) br. 359/2011.

Dotične osobe obavješćuje se o mogućnosti podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 359/2011, kako bi se pribavilo odobrenje za uporabu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 4. Uredbe).

Dotične osobe mogu do 31. prosinca 2022. Vijeću podnijeti zahtjev za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis, zajedno s popratnom dokumentacijom, na sljedeću adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Dotične osobe upućuju se i na mogućnost osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije u skladu s uvjetima iz članka 275. stavka 2. i članka 263. stavaka 4. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 100, 14.4.2011., str. 51.

(2)  SL L 114, 12.4.2022., str. 68..

(3)  SL L 100, 14.4.2011., str. 51.

(4)  SL L 114, 12.4.2022., str. 37..

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/18

---

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2011/235/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 359/2011 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Iranu

(2022/C 159/09)

Ispitanici se upućuju na sljedeće informacije u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Pravnu osnovu za postupak obrade čine Odluka Vijeća 2011/235/ZVSP (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/596 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 359/2011 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest odjel RELEX.1 Glavne uprave za vanjske odnose – RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-adrese:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2011/235/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2022/596, i Uredbom (EU) br. 359/2011, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/592.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2011/235/ZVSP i Uredbi (EU) br. 359/2011.

Prikupljanje osobnih podataka obuhvaća podatke nužne za ispravnu identifikaciju dotične osobe, obrazloženje i ostale povezane podatke.

U slučaju da se to smatra potrebnim, prikupljeni osobni podaci mogu se razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka uklanjanja ispitanika s popisa osoba koje podliježu mjerama ograničavanja ili od trenutka kada je mjera prestala biti važeća ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici mogu podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 100, 14.4.2011., str. 51.

(3)  SL L 114, 12.4.2022., str. 68..

(4)  SL L 100, 14.4.2011., str. 1.

(5)  SL L 114, 12.4.2022., str. 37..

---

Europska komisija

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/19

---

Tečajna lista eura (1)

11. travnja 2022.

(2022/C 159/10)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0900 |
| JPY | japanski jen | 137,01 |
| DKK | danska kruna | 7,4375 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83693 |
| SEK | švedska kruna | 10,3128 |
| CHF | švicarski franak | 1,0180 |
| ISK | islandska kruna | 140,00 |
| NOK | norveška kruna | 9,5478 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,429 |
| HUF | mađarska forinta | 378,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,6456 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9397 |
| TRY | turska lira | 16,0485 |
| AUD | australski dolar | 1,4654 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3738 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5440 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5938 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4874 |
| KRW | južnokorejski von | 1 345,23 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,9127 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9405 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5519 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 658,28 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6112 |
| PHP | filipinski pezo | 56,753 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,613 |
| BRL | brazilski real | 5,1550 |
| MXN | meksički pezo | 21,8653 |
| INR | indijska rupija | 82,7085 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0900

JPY

japanski jen

137,01

DKK

danska kruna

7,4375

GBP

funta sterlinga

0,83693

SEK

švedska kruna

10,3128

CHF

švicarski franak

1,0180

ISK

islandska kruna

140,00

NOK

norveška kruna

9,5478

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,429

HUF

mađarska forinta

378,27

PLN

poljski zlot

4,6456

RON

rumunjski novi leu

4,9397

TRY

turska lira

16,0485

AUD

australski dolar

1,4654

CAD

kanadski dolar

1,3738

HKD

hongkonški dolar

8,5440

NZD

novozelandski dolar

1,5938

SGD

singapurski dolar

1,4874

KRW

južnokorejski von

1 345,23

ZAR

južnoafrički rand

15,9127

CNY

kineski renminbi-juan

6,9405

HRK

hrvatska kuna

7,5519

IDR

indonezijska rupija

15 658,28

MYR

malezijski ringit

4,6112

PHP

filipinski pezo

56,753

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,613

BRL

brazilski real

5,1550

MXN

meksički pezo

21,8653

INR

indijska rupija

82,7085

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/20

---

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. svibnja 2022..

(Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (1))

(2022/C 159/11)

Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o tome koja se referentna stopa primjenjuje potrebno je dodati i odgovarajuće marže kako je definirano u toj komunikaciji. Za diskontnu stopu to znači da se mora dodati marža od 100 baznih bodova. Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 propisuje se da se, osim ako je u određenoj odluci predviđeno drukčije, i stopa povrata izračunava dodavanjem 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope označene su podebljanim slovima.

Prethodna tablica objavljena u SL C 126, 21.3.2022., str. 9.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2022 | ... | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.5.2022

...

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  SL L 140, 30.4.2004., str. 1.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/21

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 159/12)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Prologis, L.P. („PLD”, SAD), |
| --- | --- |

—

Prologis, L.P. („PLD”, SAD),

| — | Norges Bank Investment Management („NBIM”, Norveška), |
| --- | --- |

—

Norges Bank Investment Management („NBIM”, Norveška),

| — | ciljna imovina (Nizozemska). |
| --- | --- |

—

ciljna imovina (Nizozemska).

Poduzetnici PLD i NBIM stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelom ciljnom imovinom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | PLD posjeduje i razvija nekretnine te upravlja njima, uglavnom u industrijske svrhe, u Sjevernoj i Južnoj Americi, Europi i Aziji, |
| --- | --- |

—

PLD posjeduje i razvija nekretnine te upravlja njima, uglavnom u industrijske svrhe, u Sjevernoj i Južnoj Americi, Europi i Aziji,

| — | NBIM u ime norveškog Ministarstva financija vrši institucionalna ulaganja za državni mirovinski fond Global, pretežno na globalnoj razini, među ostalim u nekretnine u Sjevernoj Americi, Europi i Japanu, |
| --- | --- |

—

NBIM u ime norveškog Ministarstva financija vrši institucionalna ulaganja za državni mirovinski fond Global, pretežno na globalnoj razini, među ostalim u nekretnine u Sjevernoj Americi, Europi i Japanu,

| — | ciljna imovina nekretnina je koja se nalazi u Bleiswijku u Nizozemskoj i upotrebljava se kao logistički objekt. |
| --- | --- |

—

ciljna imovina nekretnina je koja se nalazi u Bleiswijku u Nizozemskoj i upotrebljava se kao logistički objekt.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/23

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2022/C 159/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Vicenza”

PDO-IT-A0476-AM03

Datum podnošenja zahtjeva: 13.7.2018.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Brisanje Spumante (pjenušave) verzije vrsta Chardonnay, Garganega (Garganego) i Pinot Bianco

U sklopu općeg pregleda vrsta proizvoda obuhvaćenih oznakom „Vicenza” izbrisana su određena pjenušava vina kao što su Vicenza Chardonnay Spumante, Vicenza Garganega Spumante i Vicenza Pinot Bianco Spumante.

Taj zahtjev proizlazi iz zapažanja da nijedna od tih triju vrsta nije proizvedena od berbe 2014.

Izmjene se odnose na članke 1., 4., 5. i 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.2.   Povećanje prinosa grožđa po hektaru

Prinos grožđa (tona/ha) povećan je za sljedeće sorte: s 14 na 15 za Cabernet i Cabernet Sauvignon; sa 16 na 18 za Garganega (Garganego); s 13 na 14 za Manzoni Bianco; s 14 na 16 za Merlot; s 14 na 15 za Pinot Bianco; s 13 na 15 za Pinot Grigio; s 13,5 na 15 za Riesling i Sauvignon.

To skromno povećanje prinosa potrebno je kako bi se odrazio stvarni kapacitet postojećih vinograda. Povećanje se temelji na stvarnim prinosima s tog područja, a provedena ispitivanja tehnika uzgoja i promjenjivih vremenskih uvjeta pokazala su da ta promjena ne utječe na kvalitetu proizvodnje grožđa i vina.

Izmjena se odnosi na članak 4. specifikacije proizvoda i točku 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

2.3.   Brisanje zahtjeva da se proizvodi s oznakom Riserva moraju tri mjeseca rafinirati u drvenim bačvama

Briše se zahtjev da se proizvodi s oznakom Riserva moraju tri mjeseca rafinirati u drvenim bačvama, a obvezno razdoblje starenja od najmanje dvije godine, kako je predviđeno trenutačnim zakonodavstvom, ostaje uvjet za uporabu tog tradicionalnog izraza. Stoga se izraz „rafiniranje” zamjenjuje izrazom „starenje”.

S obzirom na trendove potrošnje tih vrsta vina na glavnim tržištima vinarije bi trebale moći odlučivati hoće li upotrebljavati drvene spremnike te koliko će dugo ostaviti vina da stare u tim spremnicima, imajući pritom na umu da je minimalno razdoblje starenja i dalje dvije godine.

Ta se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda, ali ona ne utječe na jedinstveni dokument.

2.4.   Vrste crnog vina s oznakom Riserva – zasebno opisana analitička i organoleptička svojstva

Analitička i organoleptička svojstva crnih vina označenih tradicionalnim izrazom Riserva (Rosso, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Nero i Raboso), koja su opisana u specifikaciji proizvoda zajedno s osnovnim crnim vinima, sad su zasebno opisana.

Ovom se izmjenom nastoji poboljšati tekst osiguravanjem jasnog opisa analitičkih i organoleptičkih svojstava svih vrsta vina predviđenih u specifikaciji.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.5.   Promjene organoleptičkih svojstava određenih vrsta

Došlo je do nekih promjena u organoleptičkim svojstvima sljedećih vrsta: Bianco Frizzante, Bianco Spumante, Chardonnay, Garganega, Riesling, Sauvignon, Manzoni Bianco, Pinot Grigio, Moscato Spumante, Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon, Cabernet Sauvignon Riserva, Merlot, Merlot Riserva, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva, Raboso, Raboso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante i Novello.

Stručni kušači uskladili su opis vina s izrazima koji se upotrebljavaju u sektoru vina.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.6.   Promjena najmanje ukupne volumne alkoholne jakosti za vrstu Bianco Passito

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost za vrstu Bianco Passito povećana je s 13 % na 16 % vol.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost mora se povećati u skladu s posebnim metodama proizvodnje vina Passito. To uključuje sušenje grožđa, koje dovodi do veće alkoholne jakosti.

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

2.7.   Dopuštanje korištenja navojnih čepova kao zatvarača

Dopušteno je korištenje navojnih čepova za vina u kategorijama „vino” i „biser vino” koja se stavljaju na tržište u staklenim bocama do pet litara.

Tako se proizvođačima omogućuje da brzo odgovore na zahtjeve raznih međunarodnih tržišta time što će svoja vina isporučiti u odgovarajućem pakiranju. To je posebno važno kad su u pitanju tržišta s jasnom potražnjom za vinima u bocama zatvorenima navojnim čepom.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

2.8.   Dopuštanje uporabe spremnika od materijala koji nije staklo

Za zapremnine od pet do dvadeset litara mogu se upotrebljavati alternativni spremnici od materijala koji nije staklo, a sastoje se od mješine za vino od višeslojnog plastičnog materijala od polietilena ili poliestera zapakirane u kutije izrađene od kartona ili bilo kojeg drugog krutog materijala.

Obrazloženje: Izmjenom se proizvođačima omogućuje da brzo odgovore na zahtjeve raznih međunarodnih tržišta tako što će svoja vina isporučiti u odgovarajućem pakiranju. Na primjer, sjevernoeuropsko tržište sve više podržava alternativne načine pakiranja kvalitetnih vina s oznakom zemljopisnog podrijetla, poput takozvanog „bag-in-box” pakiranja koje se već sad često koristi na nekim tržištima poput Njemačke i sjeverne Europe.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

2.9.   Pakiranje vina „Vicenza” s oznakom Riserva

Točno je utvrđeno koja svojstva vina sa ZOI-jem „Vicenza” s oznakom Riserva moraju imati pri stavljanju na tržište u pogledu vrste spremnika i čepa koji se mogu upotrebljavati te najveće dopuštene količine. Konkretno, vina s DOC-om „Vicenza” vrste Riserva moraju se stavljati na tržište u staklenim bocama od najviše devet litara, zatvorenima plutenim čepom. Nije dopušteno korištenje „boca” ili „demižona”.

Imidž verzija Riserva, uključujući sliku vrhunske kakvoće, mora biti zaštićen, a to počinje spremnicima koji se mogu koristiti za pakiranje.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – pakiranje).

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Vicenza

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 6. | Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
| --- | --- |

6.

Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

1.   „Vicenza” Bianco

Boja: slamnatožuta do tamno slamnatožuta;

Miris: voćan, intenzivan, ponekad blago aromatični;

Okus: suh, svjež, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   „Vicenza” Bianco Frizzante

Boja: slamnatožuta;

Miris: nježan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh do polusladak, svjež;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   „Vicenza” Bianco Spumante

Pjena: suptilna, fine tekstura i dugotrajna;

Boja: svijetla slamnatožuta različitog intenziteta;

Miris: nježan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh do sladak, voćan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   „Vicenza” Bianco Passito

Boja: slamnatožuta do zlatnožuta;

Miris: karakterističan za Passito, nježan;

Okus: polusladak ili sladak, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 16,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   „Vicenza” Rosso

Boja: rubin crvena različitog intenziteta;

Miris: intenzivan i dugotrajan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: svjež, suh, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6.   „Vicenza” Rosso Novello

Boja: rubin crvena, ponekad s naznakama ljubičaste;

Miris: intenzivan i pikantan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: zaokružen, bogat, blag;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7.   „Vicenza” Rosso Riserva

Boja: rubin crvena različitog intenziteta;

Miris: intenzivan i dugotrajan s notama crvenog bobičastog voća;

Okus: suh, skladan, jak, umjereno trpak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8.   „Vicenza” Rosato

Boja: ružičasta različitog intenziteta;

Miris: nježan, cvjetni;

Okus: suh do polusladak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9.   „Vicenza” Rosato Frizzante

Boja: ružičasta različitog intenziteta;

Miris: nježan, cvjetni;

Okus: suh do polusladak, svjež, izražen;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10.   „Vicenza” Moscato Spumante

Pjena: suptilna, fine tekstura i dugotrajna;

Boja: svijetla slamnatožuta;

Miris: intenzivan, svojstven toj sorti;

Okus: suh do sladak, svojstven toj sorti;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 13,0 g/l.

Proizvode se sljedeće vrste: „extra brut”, „brut”, „vrlo suho”, „suho”, „polusuho”.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11.   „Vicenza” Chardonnay

Boja: slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: nježan s notama zrelog bijelog voća;

Okus: suh, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12.   „Vicenza” Garganega

Boja: slamnatožuta;

Miris: nježan s notama bijelog cvijeća i zrelog bijelog voća;

Okus: suh i skladan s blagom notom gorčine;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

13.   „Vicenza” Riesling

Boja: slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: intenzivan s notama breskve i egzotičnog voća;

Okus: suh, voćan

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

14.   „Vicenza” Sauvignon

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta;

Miris: nježan s notama breskve i egzotičnog voća;

Okus: svjež, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

15.   „Vicenza” Manzoni Bianco

Boja: blijeda slamnatožuta s naznakama zelenkaste;

Miris: voćan s notama bijelog cvijeća;

Okus: svjež, skladan, pun;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

16.   „Vicenza” Pinot Bianco

Boja: blijeda slamnatožuta;

Miris: cvjetni s naznakama egzotičnog voća;

Okus: svjež, skladan, voćan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

17.   „Vicenza” Pinot Grigio

Boja: slamnatožuta do zlatnožuta, ponekad s naznakama ružičaste;

Miris: intenzivan, voćan, ponekad blago aromatičan s cvjetnim notama;

Okus: suh, svjež, baršunast;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

18.   „Vicenza” Cabernet

Boja: tamna rubin crvena;

Miris: intenzivna aroma crvenog voća, ponekad s blago biljnom notom;

Okus: suh i dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

19.   „Vicenza” Cabernet Riserva

Boja: tamna rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: voćan, ponekad s pikantnim notama;

Okus: suh i jak s idealnom količinom tanina;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

20.   „Vicenza” Cabernet Sauvignon

Boja: tamna rubin crvena;

Miris: intenzivan s notama crvenog voća;

Okus: suh, skladan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

21.   „Vicenza” Cabernet Sauvignon Riserva

Boja: tamna rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: složena aroma crvenog bobičastog voća;

Okus: suh, pun, blago trpak;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

22.   „Vicenza” Merlot

Boja: rubin crvena;

Miris: intenzivan s naznakama trešnje i bobičastog voća;

Okus: svjež, blag;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

23.   „Vicenza” Merlot Riserva

Boja: rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: složen s naznakama trešnje i drugog bobičastog voća;

Okus: pun, blag, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

24.   „Vicenza” Pinot Nero

Boja: rubin crvena;

Miris: prozračan, ugodan;

Okus: suh, bogat;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

25.   „Vicenza” Pinot Nero Riserva

Boja: rubin crvena, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: prozračan, složen;

Okus: pun, baršunast, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

26.   „Vicenza” Raboso

Boja: rubin crvena različitog intenziteta, ponekad s naznakama ljubičaste;

Miris: vinski i intenzivan s notama višnje maraske;

Okus: svjež, skladan, bogat;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

27.   „Vicenza” Raboso Riserva

Boja: rubin crvena različitog intenziteta, ponekad teži prema granatno crvenoj;

Miris: intenzivan i složen s notama višnje maraske;

Okus: svjež, jak, dugotrajan;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %;

Najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

-

b.   Najveći prinosi

| 1. | Garganega
  18 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

Garganega

18 000 kg grožđa po hektaru

| 2. | Manzoni Bianco
  14 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

2.

Manzoni Bianco

14 000 kg grožđa po hektaru

| 3. | Merlot, Merlot Riserva
  16 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

Merlot, Merlot Riserva

16 000 kg grožđa po hektaru

| 4. | Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva
  13 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

4.

Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva

13 000 kg grožđa po hektaru

| 5. | Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante
  18 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante

18 000 kg grožđa po hektaru

| 6. | Bianco Passito
  14 400 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

6.

Bianco Passito

14 400 kg grožđa po hektaru

| 7. | Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante
  16 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7.

Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante

16 000 kg grožđa po hektaru

| 8. | Moscato Spumante
  13 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

8.

Moscato Spumante

13 000 kg grožđa po hektaru

| 9. | Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling
  15 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9.

Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling

15 000 kg grožđa po hektaru

| 10. | Sauvignon, Cabernet Sauvignon
  15 000 kg grožđa po hektaru |
| --- | --- |

10.

Sauvignon, Cabernet Sauvignon

15 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje za vina s DOC-om „Vicenza” iz članka 1. definirano je kako slijedi:

Obuhvaća cijelo područje sljedećih općina:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo i Zugliano,

i dio područja sljedećih općina:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza i Villaverla.

Granice tog područja utvrđuju se na sljedeći način:

Gdje državna cesta br. 46 (del Pasubio) završava u Alberi u općini Vicenza, skreće lijevo u ulicu Viale Diaz i nastavlja duž Viale del Verme sve do ulice Via Cricoli. Odatle se nastavlja istočno uz Via Ragazzi del 99 sve do križanja s Via Quadri te prati tu cestu jugoistočno do križanja s ulicom Strada Bertesina. Zatim se nastavlja istočno do križanja s Via Quintarello, sve do mosta preko autoceste Valdastico, koju prati do njezina spajanja s pokrajinskom cestom Cà Balbi. Potom prelazi most preko rijeke Tesina i od tamo odmah skreće lijevo kroz Marolu, nastavlja uz Via Stradone sve do mosta preko rijeke Tergole, koju slijedi južno do Tribola. Kod mosta skreće na pokrajinsku cestu Abbadesse, koju prati do mjesta Vancimuglio. Odatle se nastavlja duž Via Longare te prelazi rijeku Settimo koja označava granicu između mjesta Grumolo delle Abbadesse i Longare. Nastavlja se duž općinske granice između mjesta Montegalda i Grisignano di Zocco sve do granice s pokrajinom Padova. Slijedi pokrajinsku granicu do Punta di Vò, odakle prati cestu za Agugliaro, poznatu kao Via Punta, sve do njezina križanja s ulicom Via Roma, koju prati zapadno otprilike 50 metara prije nego što skrene desno u Via Mottarelle te se nastavlja sve do križanja s ulicom Via Finale. Prati Via Finale prema zapadu sve do njezina spajanja s Via Ponte Alto, gdje skreće lijevo, te slijedi državnu cestu br. 247 (Riviera) 50 metara prije nego što skrene desno i nastavi duž ulice Via Giotto dok ne prijeđe općinsku granicu Agugliara, kad ulazi u općinu Campiglia dei Berici. Na križanju s ulicom Via Galileo Galilei skreće lijevo i prolazi duž ulice Via Crocetta sve do njezina spajanja s granicom općine Noventa Vicentina, koju prati sve do križanja s kanalom Alonte. Nastavlja se južno uz kanal Alonte, prelazi pokrajinsku cestu San Feliciano na mostu Ponte Murello te zatim pokrajinsku cestu Poianese u mjestu Ponte Cazzola, nastavljajući se sve do kanala Roneghetto, koji prati jugoistočno otprilike 100 metara sve do općinske granice između mjesta Poiana Maggiore i Noventa Vicentina, koju prati sve do kanala Ronego. Zatim nastavlja sjeverozapadno duž kanala Ronego sve do općinske granice s mjestom Asigliano Veneto. Linija razgraničenja odatle prolazi pokrajinskom granicom Vicenze pored sela Spessa, Bagnolo di Lonigo i Lobia Vicentina sve do državne ceste br. 11 (Padana Superiore) u mjestu Torri di Confine u općini Gambellara. Zatim slijedi općinsku granicu Gambellare duž pokrajinske granice s Veronom, pored Sarmazza, te se nastavlja duž pokrajinske granice do mjesta Calderina (kota 45), Cavaggoni (348) i Monte Segan (504). Nastavlja se duž međupokrajinske granice, pored visinske kote 608, sve do Rubeldija. Odatle prati cestu prema mjestu Motti sve do Maglio di Chiampo, a od sela Sgargeri prati cestu kroz grad Nogarole. Nastavlja se tom cestom sve do mjesta Selva di Trissino te cestom Selva di Trissino stiže u Capitello odmah nakon visinske kote 543, gdje skreće lijevo na put koji vodi do akvedukta. Nastavlja se tim putem, prolazi kroz područje Prizzi te se na koti 530 spaja s cestom koja vodi za Cornedo Vicentino, koju prati prolazeći kroz područja Pellizzari i Duello sve do križanja s općinskom cestom koja vodi za područja Caliari, Stella, Savegnago i Ambrosi, prolazi uz mjesto Grigio te se ponovno spaja s pokrajinskom cestom koja vodi za Cornedo. U Cornedu se spaja s državnom cestom br. 246, koju prati skoro sve do mosta Nori, a zatim skreće istočno te slijedi općinsku cestu koja prolazi uz mjesta Colombara, Bastianci, Muzzolon i Milani (kota 547). Odatle slijedi kolni put u smjeru sjeveroistoka sve do područja Crestani (kota 532). Potom prati općinsku cestu koja vodi prema mjestima Mieghi, Milani (kota 626), Casare di Sopra, Casare di Sotto i Godeghe, sve do općinske ceste Monte di Malo-Monte Magrè, koju prati sve do naselja Monte Magrè. Odatle prati cestu koja vodi za Magrè sve do kote 294, nastavlja se u smjeru sjeverozapada do kote 218, a odatle slijedi cestu Valfreda do mjesta Raga (kota 414) i nastavlja se do općinske granice između mjesta Schio i Torrebelvicino, koju prati do visinske kote 216. Odatle slijedi potok Leogra do mosta na državnoj cesti br. 46. Prati državnu cestu br. 46 do mjesta Poleo te nastavlja sjeveroistočno do Folgarea (kota 287), San Martina (273), Sessegola (289) i Timonchia (226). Od Timonchia slijedi općinsku cestu uz mjesta Murello, Grimola, Santorso (kota 292) i Inderle na granici između mjesta Santorso i Piovene Rocchette dok ne dođe do potoka Astico, koji slijedi uzvodno do kote 150. Odatle prati općinsku cestu do mjesta Cogollo del Cengio preko Scalzanella, a od Cogollo del Cengio slijedi općinsku cestu koja vodi do mjesta Falon te potom Mosson (kota 302) sve do središta Caltrana. Zatim se spaja s pokrajinskom cestom Caltrano-Calvene, prolazi kroz Camisino i La Costa te stiže do grada Calvene, odakle nastavlja općinskom cestom do mjesta Mortisa, Lore i Capitello delle Mare u općini Lugo Vicentino (kota 416). Odatle slijedi općinsku granicu između Salceda i Lusiane do mjesta Ponte (kota 493), gdje se ta granica spaja s pokrajinskom cestom Breganze-Lusiana. Nastavlja se duž općinske granice do mjesta Laverda (kota 229, 346, 410 i 510) pa do ceste koja vodi prema Crosari i koju prati sve do centra. Odatle nastavlja ulicom Via Pianari sve do Erte (456) prije nego što nastavi istočno i spusti se prema mjestima Capo di Sopra i Piazzette (263). Zatim slijedi pokrajinsku cestu od Valle San Floriano do Valrovine i Caluge (kota 388) do zaselka Vallison (285), odakle se proteže duž potoka Vallison sve do ušća s rijekom Brenta. Od stjecišta potoka Vallison i rijeke Brenta slijedi rijeku Brenta uzvodno sve do mosta Campese. Prolazi kroz sela Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa i Rivagge prije nego što nastavi sjeveroistočno duž općinske granice mjesta Pove del Grappa-Romano d’Ezzelino prema Signoriju (kota 342 i 250) do državne ceste br. 141, koju slijedi do pokrajinske granice (236 i 217). Prati pokrajinsku granicu između Vicenze i Trevisa sve do njezina spajanja s pokrajinskom granicom Padove te se nastavlja zapadno sve do rijeke Brenta. Prati rijeku do mjesta San Michele, Scaldaferro i Bassanese na općinskoj granici sa Sandrigom, a zatim južno do Salvettija, gdje se spaja i slijedi općinsku granicu sjeverno do Rozzole. Prolazi općinskom cestom za Povolaro pored mjesta Le Buse i centra Duevillea do Villanove, gdje se spaja s općinskom granicom Duevillea i slijedi je južno sve do njezina spajanja s općinskom granicom Villaverle na potoku Timonchio. Odatle prati općinsku granicu Villaverle sve do općinske granice Isole Vicentine. Nastavljajući južno duž te granice spaja se s općinskom cestom i stiže do sela Ponte, gdje se spaja s državnom cestom br. 46 te nastavlja sve do Vicenze.

7.   Glavne sorte vinove loze

Cabernet Franc (crno) – Cabernet

Cabernet Sauvignon (crno) – Cabernet

Chardonnay (bijelo)

Garganega (bijelo)

Manzoni Bianco (bijelo) – Incrocio Manzoni 6.0.13 (bijelo)

Merlot (crno)

Moscato Bianco (bijelo) – Moscato

Pinot Bianco (bijelo) – Pinot Blanc

Pinot Grigio

Pinot Nero (crno)

Raboso Piave (crno) – Raboso

Raboso Veronese (crno) – Raboso

Riesling Italico (bijelo) – Riesling

Sauvignon (bijelo)

8.   Opis povezanosti

8.1.   „Vicenza” – sve kategorije proizvoda od vinove loze

Prirodni čimbenici:

To je područje posebno pogodno za vinogradarstvo zahvaljujući zemljopisnom položaju, gdje ga planinski greben prema sjeveru štiti od hladnih zimskih vjetrova, a brežuljci Berici prema jugu ublažavaju tople zračne struje iz doline rijeke Po. Vicenza ima i vrlo dobru hidrografsku mrežu, koja je ključna za razvoj vinogradarstva i svih drugih poljoprivrednih djelatnosti.

Zahvaljujući povoljnoj izloženosti padina vinogradarsko područje ima specifičnu klimu koju karakteriziraju blaga proljeća, umjereno vruća ljeta i blage jeseni. Temperatura ljeti u prosjeku je 22,9 °C, s najvišim temperaturama u srpnju, a ujesen se bilježe velike razlike između dnevnih i noćnih temperatura. Kiša uglavnom pada od travnja do rujna, a oborine su prilično ravnomjerno raspoređene.

Kad je riječ o geologiji, to područje proizvodnje ima različite vrste supstrata, od pretežno vulkanskog bazalta na zapadnim brežuljcima i na sjeveru do sedimentnog morskog vapnenca, posebno u središnjem i južnom dijelu te na brežuljcima Berici. Pri odabiru sorti u obzir se uzimaju svojstva zemljišta koje je zbog rahlosti tla obično dobro navodnjeno. To omogućuje pravilan rast vinove loze te uravnotežen vegetativni i produktivni rast, a samim time i kvalitetnu proizvodnju.

U vrijeme berbe grožđe ima prosječan sadržaj šećera i ukupnu kiselost, koji se razlikuju ovisno o vremenskim uvjetima u sezoni berbe, ali su uvijek dostatni za proizvodnju vrlo svježih vina.

Povijesni i ljudski čimbenici:

Oznaka DOC-a „Vicenza” potječe iz 2000. te obuhvaća široko područje koje se proteže od područja Berico južno od grada Vicenze do podnožja u sjeveroistočnom dijelu pokrajine Vicenza. Vicenzine suvremene vinogradarske tehnike i znanje ukorijenjeni su u dugogodišnjoj tradiciji proizvodnje vina.

Ispitivanja koja provodi centar za eksperimentiranje Conegliano, zajedno s aktivnostima osposobljavanja i širenjem novih vinogradarskih i enoloških tehnika u institutima Conegliano i San Michele all’Adige, utrli su put modernom vinogradarstvu. Lokalni vinogradari tome su znatno pridonijeli uvođenjem postupaka i metoda upravljanja vinogradima te inovativnih tehnologija proizvodnje vina kojima se nastoji postići ekološka i gospodarska održivost.

8.2.   „Vicenza” – kategorija vina

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju

Bijela vina različitih vrsta boje su od slamnatožute do zlatnožute, ponekad s naznakama ružičaste kao kad je riječ o vinu Pinot Grigio.

Na nepcu su lagana i svježa s aromatičnim profilom povezanim sa sortama grožđa od kojih se proizvode (uglavnom Chardonnay, obitelj Pinot, Sauvignon i lokalne sorte kao što je Garganega). Miris bijelih vina odlikuje se voćnim notama, ponekad s naznakama bijelog cvijeća. Okus im je suh i skladan, ponekad s blago kiselom notom.

Glavne sorte grožđa koje se upotrebljavaju za crna vina sa ZOI-jem „Vicenza” su lokalne sorte Cabernet i Merlot ili Raboso. Vina su rubin crvene boje različitog intenziteta, a stara vina ponekad teže prema granatno crvenoj. Miris im je intenzivan s naznakama crvenog bobičastog voća odnosno prozračan kad je riječ o vinu Pinot Nero. Općenito, crna vina obično su svježa sa smanjenom kiselošću, ali su često dobro strukturirana, umjerene alkoholne jakosti i dobre razine polifenola. Brežuljkasto zemljište s uglavnom vapnenačkim tlima utječe na njihovu strukturu, boju i sortna svojstva. Starenjem crna vina često razviju složene arome, trpkost i dobru razinu tanina.

Ružičasta vina uglavnom se proizvode od tamnih sorti grožđa (uglavnom Merlot), a karakterizira ih ružičasta boja koja varira u intenzitetu s obzirom na postupak proizvodnje vina. Imaju nježan i cvjetni miris. Okus je svjež i skladan, varira od suhog do poluslatkog te je uglavnom uravnotežene kiselosti i umjerene alkoholne jakosti.

Vina Novello boje su od svjetlocrvene do rubin crvene, ponekad s naznakama ljubičaste. Često imaju intenzivan, vinski miris uz značajnu prisutnost pikantnih nota karakterističnih za karbonsku maceraciju. Uglavnom su zaokruženog, blagog i bogatog okusa.

Vina Passito boje su od slamnatožute do zlatnožute, ovisno o sorti grožđa i primijenjenoj tehnici. Aroma je nježna i prepoznatljiva, s notama prosušenog grožđa. Okus je skladan i može varirati od poluslatkog do slatkog.

Uzročno-posljedična veza između elemenata zemljopisnog područja te kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju

Specifična svojstva vina „Vicenza” u kategoriji vina rezultat su uvjeta tla i klime na području proizvodnje u kombinaciji s ljudskim čimbenicima koji su utjecali i koji još uvijek utječu na enološki potencijal grožđa i tehnologije za proizvodnju vina.

Područje proizvodnje odlikuje se blagim proljećima, što vrlo ranim sortama kao što su Chardonnay i Pinot omogućuje klijanje, ljetima koja nisu previše vruća, zahvaljujući kojima grožđe ne dozrijeva prerano, te blagim jesenima koje omogućuju potpuno dozrijevanje određenih kasnih sorti kao što su Garganega, Cabernet Sauvignon i Raboso.

Razlike u temperaturi između dana i noći usko su povezane sa stvaranjem određenih aromatskih spojeva (terpena) koji su karakteristični za korištene sorte te aromatskih prekursora cvjetnih nota bijelih i ružičastih vina koje se toliko cijene. To ističe tipična organoleptička i kemijska svojstva vina, uključujući povremen intenzivan miris, suh okus, dobru strukturu i alkoholnu jakost te umjerenu kiselost.

Pritom je ključna profesionalnost vinogradara u smislu optimizacije upravljanja vinogradima, lisnatog pokrova i zaštite bilja, koji imaju na umu, među ostalim, osjetljivost grozdova sorti Pinot.

Za različite sorte grožđa mogu se primjenjivati različite tehnike proizvodnje, a kako bi se istaknula njihova specifična organoleptička svojstva, grožđe se obično odvojeno bere i prerađuje u vino.

Naposljetku, razlike između dnevnih i noćnih temperatura i strujanja svježeg zraka karakteristični za tu klimu pomažu pri očuvanju grožđa dok se suši u sušionicama. Stoga to suho grožđe ima visoku koncentraciju tvari te je idealno za proizvodnju vina Bianco Passito, čija boja varira ovisno o sorti grožđa i primijenjenoj tehnici proizvodnje vina.

8.3.   Kategorije „Vicenza”: kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino, biser vino

Informacije o kvaliteti/značajkama vina koje se u osnovi mogu pripisati zemljopisnom okruženju

Kvalitetna pjenušava, kvalitetna aromatična pjenušava i biser vina s oznakom „Vicenza” obično su slamnatožute boje različita intenziteta, dok ružičasta biser vina imaju karakterističan ružičasti ton.

Kvaliteta pjenušavih vina usko je povezana s malim brojem sorti vinove loze od kojih se mogu proizvoditi.

Pjenušava vina imaju tanku, postojanu pjenu.

Vina Bianco Spumante voćnog su mirisa s naznakama jabuke i breskve ili drugog voća bijele pulpe. Njihova je aroma nježna, s mogućim notama bijelog cvijeća i suhog voća, što je rezultat fermentacije u spremnicima.

Vino Moscato Spumante proizvodi se od sorte grožđa Moscato Giallo, na čije aromatične note u blagom postupku odležavanja povoljno utječe podalpska klima. Intenzivna je mirisa s karakterističnim muškatnim notama tipičnima za sortu.

Biser vina, neovisno o tome jesu li bijela ili ružičasta, odlikuju se delikatnom svježinom zahvaljujući umjerenom oslobađanju ugljikova dioksida.

I pjenušava i biser vina imaju skladan okus sa svježim notama i uravnoteženom kiselošću. Njihov sadržaj šećera varira od suhog do slatkog za „Vicenza” Bianco Spumante i „Vicenza” Moscato Spumante te od suhog do srednje suhog za „Vicenza” Bianco Frizzante i „Vicenza” Rosato Frizzante.

Uzročno-posljedična veza značajki zemljopisnog područja te kvalitete i značajki proizvoda koje se u osnovi pripisuju zemljopisnom okruženju

Posebna obilježja kvalitetnog pjenušavog, kvalitetnog aromatičnog pjenušavog i biser vina koja su prethodno opisana proizlaze iz zajedničkog djelovanja tla i klimatskih uvjeta na području proizvodnje te ljudskih čimbenika koji su utjecali na enološki potencijal grožđa i tehnologije prerade u prošlosti i sve do danas.

Kvaliteta kvalitetnih pjenušavih, kvalitetnih aromatičnih pjenušavih i biser vina povezana je s dostupnošću grožđa koje uspijeva na tim vinogradarskim područjima, a odlikuje se značajkama kvalitete pogodnima za proizvodnju takvih vina. Te se značajke kvalitete ponajviše odnose na sposobnost grožđa da održi uravnotežen omjer šećera i kiselosti, čemu doprinose razlike između dnevnih i noćnih temperatura u završnoj fazi dozrijevanja, što vinima daje prepoznatljiv fini miris.

Ključan je doprinos gospodarskih subjekata u upravljanju vinogradom, od odabira podloge do metoda uzgoja i od rezanja lišća do regulacije zaliha vode. Svi ti aspekti ključni su za dobivanje odgovarajućeg grožđa za kupažu, koje se u sljedećoj fazi prerađuje u kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino ili biser vino s potrebnim organoleptičkim svojstvima svježine i nježnih aroma.

Grožđe se obično bere ranije od grožđa namijenjenog proizvodnji nepjenušavih vina kako bi se postigao dobar omjer šećera i kiselosti koji je potreban za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina. Vino se obično proizvodi od jedne sorte, a sve druge komponente miješaju se u fazi izrade kupaže.

Kvalitetna pjenušava, kvalitetna aromatična pjenušava i biser vina „Vicenza” ujedno su rezultat tehnoloških inovacija u postupcima fermentacije u spremnicima, što je pridonijelo povećanju učinkovitosti procesa pretvorbe kvasca te je tako poboljšalo aromatični profil proizvedenih vina i učinilo ih još ugodnijima. Time se dodatno povećava organoleptička jedinstvenost vina, posebice isticanjem svježine i cvjetnih nota koje uglavnom potječu od grožđa, što odražava činjenicu da je lokalno područje idealno okruženje za proizvodnju vina „Vicenza”. Stoga su jedinstvena i prepoznatljiva svojstva kvalitetnog pjenušavog, kvalitetnog aromatičnog pjenušavog i biser vina iz područja ZOI-ja „Vicenza” rezultat kiselosti i pH ravnoteže koja naglašava ugodne arome vina, a time i njihovu općenitu profinjenost, što je konačni rezultat odgovarajućih postupaka proizvodnje vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Posebna pravila za pakiranje

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatna pravila za označivanje

Opis uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na kontejnere:

Za vina s DOC-om „Vicenza” koja se stavljaju na tržište u posudama do pet litara mora se upotrebljavati tradicionalna staklena boca zatvorena plutenim ili navojnim čepom.

Za zapremnine od pet do dvadeset litara mogu se upotrebljavati alternativni spremnici od materijala koji nije staklo, a sastoje se od mješine za vino od višeslojnog plastičnog materijala od polietilena ili poliestera zapakirane u kutije izrađene od kartona ili bilo kojeg drugog krutog materijala.

Ti alternativni spremnici ne smiju se koristiti za vrste s oznakom Riserva.

Čepovi koji se koriste za pjenušava vina moraju biti u skladu s važećim zakonodavstvom. Navojni čep može se koristiti za biser vina.

Riserva verzije vina s DOC-om „Vicenza” moraju se stavljati na tržište u staklenim bocama od najviše devet litara, zatvorenima plutenim čepom. Korištenje „boca” ili „demižona” stoga nije dopušteno.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 12.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 159/44

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 159/14)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”

EU br.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

ZOI (X) ZOZP

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Naziv: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou

Adresa: 44 rue Jean Jaurès –17700 Surgeres, France

Tel. +33 546075800

Faks +33 546076055

E-pošta: contact@aclccp.com

Sastav i legitimni interes: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou je strukovno udruženje čiji su članovi proizvođači i otkupljivači mlijeka te prerađivači/proizvođači maslaca „Beurre Charentes-Poitou”. Stoga ima legitimni interes za podnošenje zahtjeva za izmjenu specifikacije.

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☒

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo: ažuriranje podataka o nadležnoj službi u državi članici i o skupini, vrsta proizvoda, kontrolna tijela, nacionalni zahtjevi |
| --- | --- |

☒

Ostalo: ažuriranje podataka o nadležnoj službi u državi članici i o skupini, vrsta proizvoda, kontrolna tijela, nacionalni zahtjevi

4.   Vrsta izmjene

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjene

5.1.   Opis proizvoda

Sljedeće rečenice iz specifikacije:

„Maslac s oznakom mora imati čist okus i ugodnu aromu. Njegov miris mora biti profinjen i svjež. Mora imati ujednačenu boju i lako se mazati. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Maslac ‚Beurre Charentes-Poitou’/‚Beurre des Charentes’/‚Beurre des Deux-Sèvres’, koji se proizvodi od kravljeg mlijeka, ujednačene je boje koja seže od krem do blijedožute, profinjena je mliječnog mirisa i ugodnog okusa kiselog vrhnja i lješnjaka. ”

Dodana je vrsta mlijeka koje se koristi („proizveden od kravljeg mlijeka”).

Opis boje maslaca dopunjen je riječima „od krem do blijedožute”, kao i opis njegovih svojstva mirisa („profinjena je mliječnog mirisa”) i okusa („okusa kiselog vrhnja i lješnjaka”).

Sljedeća rečenica iz specifikacije:

„Mora imati ujednačenu boju i lako se mazati. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Topi se u ustima i odlikuje čvrstom i rastezljivom teksturom stoga je vrlo pogodan za pretvaranje u listiće. ”

Elementi koji se odnose na „lako razmazivu” teksturu izmijenjeni su kako bi se jasnije definirala tekstura maslaca.

Specifikaciji je dodana sljedeća rečenica:

„Maslac može biti sladak ili slan. ”

U odjeljku o opisu potrebno je jasno navesti da maslac može biti sladak ili slan, u skladu s odjeljkom o metodi proizvodnje, u kojem je predviđena mogućnost dodavanja soli tijekom proizvodnje.

Specifikaciji je dodana sljedeća rečenica:

„pH-vrijednost maslaca iznosi najviše 6. ”

Ta odredba, navedena u odjeljku „Metoda proizvodnje”, premještena je u odjeljak „Opis” jer pridonosi prezentaciji glavnih svojstava proizvoda.

Sljedeća rečenica uklonjena je iz specifikacije:

„Sastav na 100 g gotovog proizvoda je sljedeći: najmanje 82 % masti, najviše 2 grama bezmasne suhe tvari i najviše 16 grama vode, uz ograničenje od najviše 2 grama na 100 grama.”

Riječ je o regulatornim stavkama.

Sljedeća rečenica uklonjena je iz specifikacije:

„Zabranjeno je dodavanje bojila, antioksidansa ili regulatora kiselosti. ”

Elementi koji se odnose na zabranu dodavanja bojila, antioksidansa ili regulatora kiselosti uklonjeni su i premješteni u odjeljak o metodi proizvodnje.

Sljedeća rečenica uklonjena je iz specifikacije:

„Mlijeko i vrhnje koji se rabe u proizvodnji maslaca s oznakom izvornosti moraju se pasterizirati. ”

Obveza pasterizacije mlijeka i vrhnja uklonjena je iz opisa kako bi oznaka ZOI obuhvatila proizvodnju sirovog maslaca. Tijekom razvoja pasterizacije u 20. stoljeću ta je proizvodnja, od koje potječe proizvodnja maslaca u toj regiji, ograničena, ali se zadržala. Skupina danas želi moći vrednovati tu proizvodnju u okviru ZOI-ja.

Izmijenjen je i jedinstveni dokument.

Sljedeća rečenica:

„Maslac blijede boje, čvrste teksture i profinjene arome”

zamijenjena je rečenicama:

„Maslac ‚Beurre Charentes-Poitou’/‚Beurre des Charentes’/‚Beurre des Deux-Sèvres’, koji se proizvodi od kravljeg mlijeka, ujednačene je boje, koja seže od krem do blijedožute, profinjena je mliječnog mirisa i ugodnog okusa kiselog vrhnja i lješnjaka.

Topi se u ustima i odlikuje čvrstom i rastezljivom teksturom stoga je vrlo pogodan za pretvaranje u listiće.

Maslac može biti sladak ili slan.

pH-vrijednost maslaca iznosi najviše 6. ”

5.2.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Zemljopisno područje u specifikaciji nije izmijenjeno, ali je izmijenjen njegov prikaz kako bi se obuhvaćeni departmani i općine popisali u skladu s utvrđenim smjernicama za izradu jedinstvenih dokumenata i zato što se izrazom „regija Loire i Poitou” potrošačima ne pružaju dovoljno precizne informacije. Navedeno je i da se maslac pakira i zamrzava na zemljopisnom području.

Uvrštena je postojeća odredba o pakiranju iz nacionalnih propisa koji se odnosi na oznaku, a koja je bila izostavljena pri sastavljanju specifikacije ZOI-ja.

Dodane su odredbe o zamrzavanju.

Proizvod se obvezno pakira na zemljopisnom području, i to ubrzo nakon završetka proizvodnje. Pakiranjem se maslac ponajprije modelira u oblik u kojem će se stavljati na tržište. Maslac se omata i radi zaštite od udaraca koji bi ga mogli deformirati te od neugodnih mirisa koji bi mu mogli narušiti kvalitetu. Maslac se zatim hladi kako bi se kristalizirao i kako bi se prije stavljanja na tržište mogle razviti arome i tekstura.

Zamrznuti se može samo već zapakirani maslac namijenjen za primjenu u prehrambenoj industriji ili za izvoz. Maslac se zamrzava u roku od najviše 30 dana od proizvodnje, i to nakon kristalizacije, kako bi se sačuvala organoleptička svojstva zamrznutog maslaca.

Ti su razni elementi detaljno opisani u točki 3.5. jedinstvenog dokumenta, a zemljopisno područje opisano je što je moguće sažetije popisom departmana, kantona i općina u skladu sa smjernicama za izradu tog dokumenta.

Nije izmijenjen opseg zemljopisnog područja proizvodnje mlijeka, nego njegov prikaz te je dodan popis departmana i općina obuhvaćenih tim područjem.

Naposljetku, u specifikaciju je dodana sljedeća rečenica:

„Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”

5.3.   Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

U skladu s promjenama nacionalnih zakona i propisa u specifikaciju je uvršteno poglavlje „Podaci koji dokazuju podrijetlo proizvoda sa zemljopisnog područja”, u kojem se objedinjuju obveze prijavljivanja i vođenja evidencije o sljedivosti proizvoda i praćenju uvjeta proizvodnje.

Predviđeno je sljedeće:

| — | Izjava o identifikaciji gospodarskih subjekata koji žele u potpunosti ili djelomično sudjelovati u proizvodnji, prikupljanju ili preradi mlijeka; |
| --- | --- |

—

Izjava o identifikaciji gospodarskih subjekata koji žele u potpunosti ili djelomično sudjelovati u proizvodnji, prikupljanju ili preradi mlijeka;

Dodan je sljedeći stavak:

„4.1.   Identifikacija gospodarskih subjekata

Svaki gospodarski subjekt koji želi u potpunosti ili djelomično sudjelovati u proizvodnji, prikupljanju ili preradi mlijeka dužan je podnijeti izjavu o identifikaciji. Skupina prima i bilježi tu izjavu. Ispunjava se prema obrascu koji je potvrdio ravnatelj Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu (INAO).

Skupina vodi ažurirani popis identificiranih subjekata. ”

| — | Razne obveze podnošenja izjava koje se odnose na privremeni prekid proizvodnje („prethodna izjava o nepostojanju namjere proizvodnje” i „prethodna izjava o ponovnom pokretanju proizvodnje”), poznavanje i praćenje proizvoda koji će se stavljati na tržište sa ZOI-jem (praćenje količina i zaliha). |
| --- | --- |

—

Razne obveze podnošenja izjava koje se odnose na privremeni prekid proizvodnje („prethodna izjava o nepostojanju namjere proizvodnje” i „prethodna izjava o ponovnom pokretanju proizvodnje”), poznavanje i praćenje proizvoda koji će se stavljati na tržište sa ZOI-jem (praćenje količina i zaliha).

Dodan je sljedeći stavak:

„4.2.   Obveze podnošenja izjava

| (a) | izjava o nepostojanju namjere proizvodnje i izjava o ponovnom pokretanju proizvodnje |
| --- | --- |

(a)

izjava o nepostojanju namjere proizvodnje i izjava o ponovnom pokretanju proizvodnje

Svi subjekti prema potrebi šalju skupini prethodnu izjavu o nepostojanju namjere proizvodnje u okviru oznake izvornosti, koja se može odnositi na sve njezine proizvodne pogone ili na dio njih, najmanje dva tjedna prije prestanka proizvodnje s oznakom izvornosti.

Skupina o tome obavješćuje kontrolno tijelo i čuva tu izjavu pet godina.

Ako želi ponovno pokrenuti djelatnost, subjekt skupini šalje prethodnu izjavu o ponovnom pokretanju proizvodnje najmanje dva tjedna prije ponovnog pokretanja proizvodnje. U toj se izjavi posebno navodi predviđeni datum ponovnog pokretanja proizvodnje.

Skupina o tome obavješćuje kontrolno tijelo i čuva tu izjavu pet godina.

| (b) | obveze podnošenja izjava potrebne za poznavanje i praćenje proizvoda koji će se stavljati na tržište s oznakom izvornosti; |
| --- | --- |

(b)

obveze podnošenja izjava potrebne za poznavanje i praćenje proizvoda koji će se stavljati na tržište s oznakom izvornosti;

Na kraju svakog šestomjesečnog razdoblja predmetni gospodarski subjekti šalju ukupnu količinu maslaca stavljenog na tržište, posebno navodeći količine maslaca stavljenog na tržište s oznakom izvornosti i stanje zaliha na zadnji dan proteklog šestomjesečnog razdoblja.

Skupina čuva te dokumente najmanje pet godina.

Skupina svake godine Nacionalnom institutu za podrijetlo i kvalitetu šalje sažetak statističkih podataka koji se odnose na maslac ‚Beurre Charentes-Poitou.’ ”

| — | Obveza gospodarskih subjekata o vođenju registara ulaznih i izlaznih podataka radi sljedivosti korištenih količina mlijeka i vrhnja te količina proizvedenog, pakiranog i zamrznutog maslaca; |
| --- | --- |

—

Obveza gospodarskih subjekata o vođenju registara ulaznih i izlaznih podataka radi sljedivosti korištenih količina mlijeka i vrhnja te količina proizvedenog, pakiranog i zamrznutog maslaca;

Dodan je sljedeći stavak:

„4.3.   Vođenje evidencije

Svaki gospodarski subjekt stavlja kontrolnim tijelima na raspolaganje registre i sve dokumente potrebne za provjeru podrijetla, kvalitete i uvjeta proizvodnje mlijeka i maslaca.

| (a) | Sljedivost |
| --- | --- |

(a)

Sljedivost

Svaki prerađivač vodi ulazni i izlazni registar ili drugi jednakovrijedan računovodstveni dokument. U tom se registru među ostalim navode:

| — | količine prikupljenog ili kupljenog mlijeka podrijetlom iz područja proizvodnje mlijeka namijenjenog za proizvodnju maslaca s oznakom izvornosti, |
| --- | --- |

—

količine prikupljenog ili kupljenog mlijeka podrijetlom iz područja proizvodnje mlijeka namijenjenog za proizvodnju maslaca s oznakom izvornosti,

| — | količine prikupljenog ili kupljenog vrhnja namijenjenog za proizvodnju maslaca s oznakom izvornosti i naznaka podrijetla upotrijebljenog mlijeka, |
| --- | --- |

—

količine prikupljenog ili kupljenog vrhnja namijenjenog za proizvodnju maslaca s oznakom izvornosti i naznaka podrijetla upotrijebljenog mlijeka,

| — | količine proizvedenog maslaca s oznakom izvornosti, |
| --- | --- |

—

količine proizvedenog maslaca s oznakom izvornosti,

| — | ako je primjenjivo, količine kupljenog maslaca s oznakom izvornosti i naznaka njihova podrijetla, |
| --- | --- |

—

ako je primjenjivo, količine kupljenog maslaca s oznakom izvornosti i naznaka njihova podrijetla,

| — | ukupne količine maslaca namijenjenog za prodaju s oznakom izvornosti, od čega:







  — | količine zamrznutog maslaca; |
| --- | --- | --- |

—

ukupne količine maslaca namijenjenog za prodaju s oznakom izvornosti, od čega:

—

količine zamrznutog maslaca;

| — | količine teksturiranog maslaca. |
| --- | --- |

—

količine teksturiranog maslaca.

U svakom pogonu za pakiranje vodi se registar količina maslaca s oznakom izvornosti (ulazne i izlazne količine).

Ti se dokumenti čuvaju najmanje dvije godine od upisa iz određene godine.

Na otkupljivače mlijeka primjenjuju se iste obveze za aktivnosti koje se na njih odnose.”

| — | Dokumenti potrebni za praćenje ispunjavanja uvjeta proizvodnje koji se odnose na hranu za životinje (vrsta, podrijetlo i količina) i prikupljanje mlijeka (dostavnica i račun). |
| --- | --- |

—

Dokumenti potrebni za praćenje ispunjavanja uvjeta proizvodnje koji se odnose na hranu za životinje (vrsta, podrijetlo i količina) i prikupljanje mlijeka (dostavnica i račun).

Dodan je sljedeći stavak:

| „(b) | praćenje ispunjavanja uvjeta proizvodnje |
| --- | --- |

„(b)

praćenje ispunjavanja uvjeta proizvodnje

Proizvođači mlijeka kontrolnim tijelima stavljaju na raspolaganje dokumente u kojima su posebno navedeni vrsta, podrijetlo i količina krmiva te hrane za ishranu stada. Oni bilježe i datume razdoblja ispaše.

Proizvođač mlijeka čuva račune i/ili dostavnice u kojima su navedene količine i podrijetlo kupljene hrane za životinje.

Ti se dokumenti čuvaju pet godina.

Prerađivači kontrolnim tijelima stavljaju na raspolaganje dokumente na temelju kojih se provjerava, među ostalim:

| — | područje prikupljanja na području proizvodnje mlijeka, |
| --- | --- |

—

područje prikupljanja na području proizvodnje mlijeka,

| — | datum prikupljanja, |
| --- | --- |

—

datum prikupljanja,

| — | poštovanje parametara proizvodnje, |
| --- | --- |

—

poštovanje parametara proizvodnje,

| — | rok za zamrzavanje nakon proizvodnje. |
| --- | --- |

—

rok za zamrzavanje nakon proizvodnje.

Ti se dokumenti čuvaju dvije godine.

Na otkupljivače mlijeka primjenjuju se iste obveze za aktivnosti koje se na njih odnose.”

Provjera proizvoda koja je bila obuhvaćena drugim nacionalnim zakonodavstvom odsad je izričito predviđena u specifikaciji proizvoda. Temelji se na analitičkim i organoleptičkim ispitivanjima koje se provode nenajavljeno i uzorkovanjem.

Dodan je sljedeći stavak:

„4.4.   Provjera proizvoda

Pakirani maslac ispituje se nenajavljenim analitičkim i organoleptičkim uzorkovanjem. ”

5.4.   Način proizvodnje

Način proizvodnje

5.1.   Proizvodnja mlijeka

U specifikaciju su dodane odredbe o proizvodnji mlijeka. Na temelju tih odredaba jača se poveznica između maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” i njegova zemljopisnog podrijetla kodificiranjem praksi koje uzgajivači na tom području primjenjuju u ishrani stada općenito, a posebno muznih krava.

Dodan je sljedeći stavak:

| „(a) | Uzgoj stada |
| --- | --- |

„(a)

Uzgoj stada

Uzgoj stada

Za potrebe ove specifikacije primjenjuju se sljedeće definicije:

Za potrebe ove specifikacije primjenjuju se sljedeće definicije:

| — | stado znači cijelo mliječno stado goveda na gospodarstvu koje se sastoji od krava u laktaciji, zasušenih krava i junica. |
| --- | --- |

—

stado znači cijelo mliječno stado goveda na gospodarstvu koje se sastoji od krava u laktaciji, zasušenih krava i junica.

stado znači cijelo mliječno stado goveda na gospodarstvu koje se sastoji od krava u laktaciji, zasušenih krava i junica.

| — | junice znači životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja, |
| --- | --- |

—

junice znači životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja,

junice znači životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja,

| — | muzne krave znači krave u laktaciji, zasušene krave i junice mjesec dana prije teljenja. |
| --- | --- |

—

muzne krave znači krave u laktaciji, zasušene krave i junice mjesec dana prije teljenja.

muzne krave znači krave u laktaciji, zasušene krave i junice mjesec dana prije teljenja.

Na svakom gospodarstvu postoje krmne površine za ishranu stada, od čega najmanje 20 ara trave ili suražice (mješavina trava i proteinskih usjeva) po muznoj kravi. ”

Na svakom gospodarstvu postoje krmne površine za ishranu stada, od čega najmanje 20 ara trave ili suražice (mješavina trava i proteinskih usjeva) po muznoj kravi. ”

Kako bi se potvrdila ta povezanost, dodano je poglavlje o podrijetlu hrane za životinje u kojem se navode sirovine koje moraju potjecati iz tog područja i navod da najmanje 80 % osnovnog obroka stada potječe iz tog područja.

Dodan je sljedeći stavak:

| „(b) | Podrijetlo hrane za životinje |
| --- | --- |

„(b)

Podrijetlo hrane za životinje

Podrijetlo hrane za životinje

Sljedeće sirovine potječu iz područja proizvodnje mlijeka:

Sljedeće sirovine potječu iz područja proizvodnje mlijeka:

| — | krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama, |
| --- | --- |

—

krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama,

krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama,

| — | krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe, |
| --- | --- |

—

krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe,

krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe,

| — | korijenje i gomolji, |
| --- | --- |

—

korijenje i gomolji,

korijenje i gomolji,

| — | zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode,

zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode,

| — | sjeme uljarica i mahunarki. |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki.

sjeme uljarica i mahunarki.

Najmanje 80 % ukupnog godišnjeg obroka stada, izraženo kao suha tvar, potječe iz područja proizvodnje mlijeka.

Najmanje 80 % ukupnog godišnjeg obroka stada, izraženo kao suha tvar, potječe iz područja proizvodnje mlijeka.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Proizvodi dobiveni od prethodno navedenih sirovina, ali prerađeni izvan područja proizvodnje smiju se upotrebljavati u ishrani stada i ubrajaju se u samostalno hranjenje uz uvjet da se osigura sljedivost. ”

Proizvodi dobiveni od prethodno navedenih sirovina, ali prerađeni izvan područja proizvodnje smiju se upotrebljavati u ishrani stada i ubrajaju se u samostalno hranjenje uz uvjet da se osigura sljedivost. ”

Te su odredbe dopunjene popisom sastojaka zabranjenih u hrani za životinje.

Dodan je sljedeći stavak:

„Za uporabu u ishrani stada zabranjeno je sljedeće:

Za uporabu u ishrani stada zabranjeno je sljedeće:

| — | urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje, |
| --- | --- |

—

urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje,

urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje,

| — | upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata, |
| --- | --- |

—

upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata,

upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata,

| — | svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu, |
| --- | --- |

—

svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu,

svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu,

| — | hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO). ” |
| --- | --- |

—

hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO). ”

hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO). ”

Dodano je i pojašnjenje o odobrenim dodacima krmivu.

Dodaje se sljedeća rečenica:

„Kao dodaci krmivu odobreni su samo enzimi i bakterijski inokulanti. ”

U obroku muznih krava nadalje se navodi dnevni udio kukuruza u hrani. Udio kukuruza u hrani za životinje pridonosi svojstvima maslaca sa ZOI-jem „Beurre Charentes-Poitou”, „Beurre des Charentes” ili „Beurre des Deux-Sèvres”. On utječe na sadržaj masti u mlijeku i vrhnju, ali i na čvrstu i rastezljivu teksturu maslaca, koja je vrlo tražena među pekarima i slastičarima.

Tim dodavanjima uključuju se prakse proizvođača mlijeka s predmetnog područja, koji su svoj uzgoj stada uspjeli prilagoditi pedoklimatskim ograničenjima zemljopisnog područja. Ishrana u toj regiji posebna je jer je redovita i stalna, što podrazumijeva neznatna odstupanja u sastavu mlijeka, vrhnja i maslaca.

Dodan je sljedeći stavak:

| „(d) | Hrana muznih krava |
| --- | --- |

„(d)

Hrana muznih krava

Hrana muznih krava

Obrok muznih krava obuhvaća, po kravi dnevno, u suhoj tvari:

Obrok muznih krava obuhvaća, po kravi dnevno, u suhoj tvari:

| — | najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza, |
| --- | --- |

—

najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza,

najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza,

| — | najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima). |
| --- | --- |

—

najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima).

najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima).

Količina kukuruza može se smanjiti u razdoblju ispaše, ali ne smije biti manja od 1,5 kg.

Količina kukuruza može se smanjiti u razdoblju ispaše, ali ne smije biti manja od 1,5 kg.

Ako dnevni obrok čine krastašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa), koje se daju svježe, njihov je udio ograničen na najviše 10 % suhe tvari.

Ako dnevni obrok čine krastašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa), koje se daju svježe, njihov je udio ograničen na najviše 10 % suhe tvari.

Unos sljedećih dodataka hrani za životinje ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini:

Unos sljedećih dodataka hrani za životinje ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini:

| — | zrna žitarica i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica i njihovi proizvodi,

zrna žitarica i njihovi proizvodi,

| — | sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi,

sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi,

| — | minerali i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

minerali i njihovi proizvodi,

minerali i njihovi proizvodi,

| — | vitamini, |
| --- | --- |

—

vitamini,

vitamini,

| — | nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.” |
| --- | --- |

—

nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.”

nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.

Naposljetku, predviđene su odredbe kojima se osigurava dobrobit životinja u objektima za uzgoj (ležajni boks, stelja, prozračivanje).

Dodan je sljedeći stavak:

| „(e) | Uvjeti uzgoja |
| --- | --- |

„(e)

Uvjeti uzgoja

Uvjeti uzgoja

Prostor se u prisutnosti životinja prozračuje ili prirodnom cirkulacijom zraka ili, ako to nije moguće, mehaničkom ventilacijom.

Prostor se u prisutnosti životinja prozračuje ili prirodnom cirkulacijom zraka ili, ako to nije moguće, mehaničkom ventilacijom.

Ležajni boks je mekan kako bi se životinjama osigurala maksimalna udobnost.

Ležajni boks je mekan kako bi se životinjama osigurala maksimalna udobnost.

Stelja mora biti suha i mekana, što se regulira količinom sijena ili drugih materijala koji čine stelju i njezinu nadopunu.

Stelja mora biti suha i mekana, što se regulira količinom sijena ili drugih materijala koji čine stelju i njezinu nadopunu.

U skladu s odredbama specifikacije proizvoda u točku 3.3. jedinstvenog dokumenta dodani su sljedeći stavci:

„Hrana muznih krava ne može u potpunosti potjecati iz zemljopisnog područja. Naime, površine pod kulturama na tom području ne mogu uvijek zadovoljiti potrebe muznih krava za bjelačevinama, ali najmanje 80 % ukupnog godišnjeg obroka stada, izraženo u suhoj tvari, potječe iz područja proizvodnje mlijeka.

„Hrana muznih krava ne može u potpunosti potjecati iz zemljopisnog područja. Naime, površine pod kulturama na tom području ne mogu uvijek zadovoljiti potrebe muznih krava za bjelačevinama, ali najmanje 80 % ukupnog godišnjeg obroka stada, izraženo u suhoj tvari, potječe iz područja proizvodnje mlijeka.

Kako bi se osigurala uska povezanost terroira i proizvoda, sljedeće sirovine potječu iz područja proizvodnje mlijeka:

Kako bi se osigurala uska povezanost terroira i proizvoda, sljedeće sirovine potječu iz područja proizvodnje mlijeka:

| — | krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama, |
| --- | --- |

—

krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama,

krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima; slama,

| — | krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe, |
| --- | --- |

—

krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe,

krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe,

| — | korijenje i gomolji, |
| --- | --- |

—

korijenje i gomolji,

korijenje i gomolji,

| — | zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode,

zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode,

| — | sjeme uljarica i mahunarki. |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki.

sjeme uljarica i mahunarki.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Za uporabu u ishrani stada zabranjeno je sljedeće:

Za uporabu u ishrani stada zabranjeno je sljedeće:

| — | urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje, |
| --- | --- |

—

urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje,

urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje,

| — | upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata, |
| --- | --- |

—

upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata,

upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata,

| — | svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu, |
| --- | --- |

—

svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu,

svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu,

| — | hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO). |
| --- | --- |

—

hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO).

hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO).

| — | Kao dodaci krimivu odobreni su samo enzimi i bakterijski inokulanti. |
| --- | --- |

—

Kao dodaci krimivu odobreni su samo enzimi i bakterijski inokulanti.

Kao dodaci krimivu odobreni su samo enzimi i bakterijski inokulanti.

Obrok muznih krava obuhvaća, po kravi dnevno, u suhoj tvari:

Obrok muznih krava obuhvaća, po kravi dnevno, u suhoj tvari:

| — | najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza, |
| --- | --- |

—

najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza,

najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza,

| — | najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima). |
| --- | --- |

—

najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima).

najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima).

Količina kukuruza smanjena je na najmanje 1,5 kg u razdoblju ispaše.

Količina kukuruza smanjena je na najmanje 1,5 kg u razdoblju ispaše.

Ako dnevni obrok čine krastašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa), koje se daju svježe, njihov je udio ograničen na najviše 10 % suhe tvari.

Ako dnevni obrok čine krastašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa), koje se daju svježe, njihov je udio ograničen na najviše 10 % suhe tvari.

Unos sljedećih dodataka hrani za životinje ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini:

Unos sljedećih dodataka hrani za životinje ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini:

| — | zrna žitarica i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica i njihovi proizvodi,

zrna žitarica i njihovi proizvodi,

| — | sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi,

sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi,

| — | minerali i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

minerali i njihovi proizvodi,

minerali i njihovi proizvodi,

| — | vitamini, |
| --- | --- |

—

vitamini,

vitamini,

| — | nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.”” |
| --- | --- |

—

nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.””

nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.

5.2.   Prerada

U specifikaciji je odjeljak o preradi dopunjen kako bi se bolje opisali uvjeti proizvodnje maslaca i potvrdile prakse u proizvodnji maslaca koje se primjenju na području proizvodnje.

| a) | Prikupljanje mlijeka |
| --- | --- |

a)

Prikupljanje mlijeka

Odjeljak o prikupljanju mlijeka dopunjen je kako bi se regulirale prakse.

Dodana je sljedeća odredba:

„Mlijeko se prikuplja u roku od najviše 72 sata od prve mužnje. ”

Zbog tog roka moguće je organizirati prikupljanje mlijeka na relativno velikom području i okupiti sve proizvođače mlijeka neovisno o njihovom obujmu proizvodnje. Zbog slabe prisutnosti proizvođača mlijeka na tom području, on iznosi 72 sata.

Sljedeća rečenica:

„Nakon što mljekare zaprime mlijeko prikupljeno na području utvrđenom zakonodavstvom, ono se skladišti na temperaturi prikupljanja, koja iznosi od 4 do 6 °C. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Nakon što mljekare zaprime prikupljeno mlijeko, ono se može skladištiti.

U tom slučaju temperatura skladištenja iznosi od 2 do 6 °C. ”

Ukinuta je obveza skladištenja mlijeka, ali je ono i dalje moguće na određenim temperaturama na kojima se može čuvati, a da se ne pokvari. Temperatura skladištenja mlijeka izmijenjena je kako bi se omogućilo skladištenje na hladnijim temperaturama (od 2 °C do 6 °C umjesto od 4 °C do 6 °C).

Dodana je sljedeća odredba:

„Mlijeko se može pasterizirati.”

Obveza pasterizacije mlijeka iz dijela o opisu izbrisana je da bi se omogućila proizvodnja sirovog maslaca. Međutim, pasterizacija je i dalje dopuštena.

Dodana je sljedeća odredba:

„Uporaba bojila ili antioksidansa i regulatora kiselosti namijenjenih smanjenju kiselosti mlijeka prije pasterizacije nije dopuštena.”

Zabrana uporabe određenih tvari ili sirovina koja je bila navedena u dijelu o opisu izbrisana je jer je obuhvaćena metodom proizvodnje. Ona je zadržana i ponovno potvrđena za sve faze proizvodnje, među ostalim za mlijeko.

U točki 3.3. jedinstvenog dokumenta dodani su sljedeći stavci:

„Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju maslaca ‚Beurre Charentes-Poitou’ potječe iz zemljopisnog područja definiranog u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012.”

| b) | Obiranje |
| --- | --- |

b)

Obiranje

Sljedeća rečenica:

„Prije proizvodnje mlijeko se zagrijava na temperaturu od 40 °C radi obiranja. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Temperatura obiranja varira od 40 °C do 60 °C, osim za sirovi maslac, za koji iznosi najviše 40 °C.”

Prvotno je temperatura obiranja iznosila 40 °C, što je vrijednost koja u praksi ne može biti fiksna, zbog čega je bilo potrebno utvrditi raspon. Temperatura obiranja sada je propisana u rasponu od 40 °C do 60 °C. Zahvaljujući tom rasponu omogućena je bolja razina ekstrakcije masti iz mlijeka ovisno o upotrijebljenim materijalima i nema rizika od narušavanja organoleptičkih svojstava proizvoda.

Osim toga, dodano je posebno ograničenje za proizvodnju sirovog maslaca.

Dodana je sljedeća rečenica:

„Prije pasterizacije smije se skladištiti samo vrhnje od pasteriziranog mlijeka na temperaturi nižoj od 6 °C.”

Stoga je skladištenje vrhnja od sirovog mlijeka zabranjeno jer je sirovo vrhnje osjetljiv proizvod koji se mora brzo iskoristiti zbog bakteriološke stabilnosti.

Dodana je sljedeća rečenica:

„Najmanji sadržaj masti u vrhnju iznosi 36 grama na 100 grama proizvoda.”

Utvrđivanjem najmanjeg sadržaja masti u vrhnju može se osigurati kvaliteta vrhnja koje se smije upotrebljavati u proizvodnji maslaca.

| c) | Pasterizacija vrhnja |
| --- | --- |

c)

Pasterizacija vrhnja

U specifikaciji je izmijenjen odjeljak o pasterizaciji vrhnja kako bi se regulirale prakse.

Sljedeća rečenica:

„Dobiveno vrhnje pasterizira se [...] kao i upotreba regulatora kiselosti, bojila ili antioksidansa. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Vrhnje se može pasterizirati. U tom slučaju pasterizacija se provodi na temperaturi od najviše 96 °C, a vrijednost za pasterizaciju iznosi najmanje 100 sekundi. ”

Više nije obvezno pasterizirati ni vrhnje ni mlijeko, ali je i dalje dopušteno. Ta je tehnika regulirana u specifikaciji. Navedene vrijednosti omogućuju blagu obradu vrhnja, čime se izbjegava okus po kuhanom koji nastaje zbog pretjerane Maillardove reakcije.

Dodavanje mikrobne kulture u vrhnje opisano je u zasebnom stavku.

Dodane su sljedeće rečenice:

„Uporaba bojila ili antioksidansa i regulatora kiselosti namijenjenih smanjenju kiselosti vrhnja prije pasterizacije nije dopuštena.

Zabranjena je svaka purifikacija vrhnja osim pasterizacije. ”

Kao što je prethodno navedeno, zabrana upotrebe određenih tvari ili sirovina navedenih u odjeljku o opisu proizvoda uklonjena je i premještena u sve faze proizvodnje u kojima ju je nužno zadržati i ponovno potvrditi.

Dodana je zabrana svake purifikacije vrhnja osim pasterizacije. Te se prakse ne podudaraju s običajima i mogu utjecati na svojstva proizvoda.

| d) | Nanošenje mikrobne kulture kod vrhnja |
| --- | --- |

d)

Nanošenje mikrobne kulture kod vrhnja

Sljedeći stavak iz specifikacije:

„zatim ohlađeno na temperaturu od oko 12 °C, a naposljetku se dodaju posebni starteri. Zabranjena je upotreba vrhnja sirutke ili zamrznutog ili duboko zamrznutog vrhnja. [...]”

zamijenjen je sljedećim:

„Vrhnje se hladi i dodaju mu se mikrobne kulture na temperaturi od najviše 21 °C.

Zabranjena je upotreba vrhnja sirutke ili zamrznutog ili duboko zamrznutog vrhnja.

Vrijeme između obiranja mlijeka i nanošenja mikrobne kulture kraće je od 48 sati.

U vrstu korištenih startera nužno su uključeni samo sojevi bakterija za fermentaciju i postizanje arome.

Oni se dodaju izravno ili u obliku kvasca.

Ne smiju se dodavati zgušnjivači ili arome. ”

Faza nanošenja mikrobne kulture, koja je prvotno sažeta riječima „naposljetku se dodaju posebni starteri”, navedena je u zasebnom odlomku. Postupak nanošenja mikrobnih kultura kod vrhnja dopunjen je temperaturnim uvjetima i rokovima, vrstom odobrenih startera i zabranjenim praksama.

Nakon obiranja i/ili pasterizacije vrhnje se hladi. Navedeno je najveće ograničenje temperature hlađenja vrhnja (≤ 21 °C). Naime, izraz „od oko 12 °C” nije mogao predstavljati ciljnu vrijednost za potrebe kontrole, a prakse gospodarskih subjekata razlikuju se. Pri odabiru i upotrebi mliječnih startera korištenih za proizvodnju maslaca treba uzeti u obzir znanje i iskustvo raznih prerađivača.

Zabrani upotrebe vrhnja sirutke dodana je zabrana upotrebe zamrznutog ili duboko zamrznutog vrhnja.

Mikrobna kultura mora se nanijeti što je prije moguće nakon obiranja i u roku od najviše 48 sati kako bi se zajamčila kvaliteta maslaca.

| e) | Biološko zrenje vrhnja |
| --- | --- |

e)

Biološko zrenje vrhnja

Sljedeća rečenica:

„Nakon obveznog zrenja od najmanje 12 sati, hladi se, bućka i pakira u pojedinačna pakiranja spremna za prodaju. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Biološko zrenje vrhnja obvezno je. Odvija se najmanje 16 sati na temperaturi od 7 °C do 21 °C.”

Taj ključni postupak u dobivanju maslaca zadržan je te je i dalje obvezan. On omogućuje da se maslac „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” razlikuje od industrijskih proizvoda i presudan je za postizanje njegove kvalitete.

Razdoblje zrenja vrhnja produljeno je s 12 na 16 sati. To je povećanje trajanja zrenja pozitivno jer sporo zrenje pridonosi razvoju aroma.

U toj se fazi upotrebljava znanje i iskustvo raznih gospodarskih subjekata čije je reguliranje trajanja i temperature povezano s izborom korištenih fermenata i ciljevima proizvodnje. Biološkim zrenjem mogu se razviti starteri, te tako i aromatični buke, ali se mogu pripremiti i masne kapljice za bućkanje, koje utječu na rastezljivost maslaca. Kako bi ta faza bila uspješna, vrhnje mora proći kroz različite faze temperature i ne ostaje na stalnoj temperaturi za vrijeme cijelog zrenja. Temperaturni raspon od 7 °C do 21 °C mora postojati upravo zato da bi se u obzir uzele različite faze, svojstvene znanju i iskustvu proizvođača maslaca i korištenoj opremi. Reguliranjem temperatura može se utjecati na rastezljivost maslaca.

| f) | Bućkanje vrhnja |
| --- | --- |

f)

Bućkanje vrhnja

Dodan je sljedeći stavak:

„Vrhnje se nakon hlađenja bućka u drvenom stapu, stapu od nehrđajućeg čelika ili bućkalici.

Kad se bućkanje odvija u stapu, zrna maslaca se ispiru. ”

Taj postupak omogućuje pretvaranje vrhnja u maslac, pri čemu se stvaraju zrna maslaca, koja se odvajaju od mlaćenice. Dodanim odredbama navode se materijali koji se mogu upotrebljavati i kodificira se tradicionalna praksa ispiranja zrna maslaca u stapovima.

| g) | Miješanje zrna maslaca |
| --- | --- |

g)

Miješanje zrna maslaca

Dodan je sljedeći stavak:

„Vrijeme miješanja zrna maslaca iznosi najviše 60 minuta u stapu odnosno najviše 10 minuta u bućkalici.

Maslac se ne smije upotrebljavati u mješavinama ni tući.”

Taj je postupak dodan kako bi se dopunio postupak proizvodnje maslaca.

Sljedeća rečenica:

„Najveći udio soli koji se može dodati maslacu iznosi dva posto.”

zamijenjena je rečenicama:

„Najveći udio sitne soli koji se može dodati maslacu iznosi 2,5 grama na 100 grama odnosno 3 grama na 100 grama kristala soli. ”

Sol se dodaje u fazi miješanja da bi se dobio slani maslac, stoga je postojeća odredba specifikacije navedena u tom stavku. Izmijenjena je kako bi se navela količina dodane soli, pri čemu se sitna sol navodi odvojeno od kristala soli. Izmijenjena je količina soli koja se dodaje za proizvodnju slanog maslaca: za sitnu sol povećana je s 2 na 2,5 g/100 g, a pri uporabi kristala soli iznosi 3 g/100 g. Time se želi dobiti slani okus koji se jasnije razlikuje od slatkog maslaca. Količina kristala soli veća je kako bi se dobio sličan organoleptički rezultat jer se kristali u maslacu različito raspodjeljuju.

Sljedeća rečenica:

„Zabranjeno je dodavanje mliječnih startera tijekom miješanja. ”

zamijenjena je rečenicama:

„Zabranjeni su postupci za povećanje sadržaja bezmasne suhe tvari u maslacu, posebno dodavanjem mliječnih starter kultura tijekom miješanja. ”

Zabrana određenih postupaka zadržana je i ponovno potvrđena.

Izbrisana je sljedeća rečenica:

„U trenutku pakiranja pH-vrijednost maslaca s oznakom izvornosti ne smije biti veća od 6. ”

Premještena je u dio o opisu.

Izbrisana je sljedeća rečenica:

„Osim toga, on mora postići negativan rezultat na testu na fosfatazu. ”

Fosfataza je pokazatelj pasterizacije, a s obzirom na to da je u specifikaciju proizvoda uvrštena proizvodnja sirovog maslaca, obveza primjene tog testa uklonjena je.

| h) | Posebna odredba za maslac namijenjen za primjenu u hrani |
| --- | --- |

h)

Posebna odredba za maslac namijenjen za primjenu u hrani

Dodan je sljedeći stavak:

„Fizički postupak usmjerene kristalizacije može se primijeniti samo na maslac namijenjen za primjenu u hrani.

Taj postupak obuhvaća mehaničku obradu i/ili uzastopna hlađenja kako bi se postigla izlazna temperatura niža od 16 °C.”

Nastoji se dodati odobrenje fizičkog postupka usmjerene kristalizacije za maslac namijenjen za primjenu u hrani. Cilj je kodificirati prakse lokalnih proizvođača maslaca kako bi se naglasila mehanička svojstva maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” i njegova prikladnost za pretvaranje u listiće. Tim se postupkom ne mijenja okus maslaca. Pekarski i slastičarski proizvodi pokazuju sve kvalitete maslaca koji nosi ZOI „Beurre Charentes-Poitou” u drugom obliku.

Taj korak nije obvezan. Ne primjenjuje se na sve vrste maslaca.

| i) | Pakiranje |
| --- | --- |

i)

Pakiranje

U specifikaciju je uvršten sljedeći stavak:

„Maslac se pakira u jediničnim formatima mase do 25 kg.

Pakiranjem se maslac ponajprije modelira u oblik u kojem će se stavljati na tržište. Usto se i omata radi zaštite od udara koji bi ga mogli deformirati i od neugodnih mirisa koji bi ga mogli pokvariti. Maslac se zatim hladi kako bi se kristalizirao i kako bi se mogle razviti njegove arome i tekstura.

Zabranjeno je zamrzavanje sirovog maslaca.

Na zemljopisnom području zamrznuti se može samo već zapakirani maslac namijenjen za primjenu u hrani ili za izvoz.

Maslac se zamrzava u roku od najviše 30 dana od proizvodnje, i to nakon kristalizacije, čime se jamče organoleptička svojstva zamrznutog maslaca.

Zamrznuti maslac čuva se na temperaturi od najmanje –18 °C najviše 12 mjeseci.

Maslac namijenjen izvozu za prijevoz je zamrznut, a potrošačima se prodaje odmrznut.”

Svrha je tih odredbi izbjeći pogoršanja organoleptičkih svojstava proizvoda „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”.

Uvrštena je postojeća odredba o pakiranju iz nacionalnog teksta koji se odnosi na oznaku, a koja je bila izostavljena pri sastavljanju specifikacije ZOI-ja.

Kad je riječ o zamrzavanju, cilj je regulirati upotrebu te tehnike čuvanja. Zamrzavanje ne utječe na organoleptička svojstva maslaca. Doista, ta se standardna praksa, vrlo raširena u industriji mliječnih proizvoda, danas pokazala uspješnom za čuvanje i očuvanje organoleptičkih svojstava. Tim se dodavanjem posebno nastoji olakšati prekogranični izvoz, za koji ne postoji alternativa. U tom se slučaju maslac zamrzava samo radi logistike, a krajnji potrošač neće pronaći zamrznuti maslac u prodavaonicama.

Zbog toga i radi dosljednosti, u točki 3.5. jedinstvenog dokumenta dodani su sljedeći stavci.

„Maslac se pakira na zemljopisnom području u jediničnim formatima mase do 25 kg.

Pakiranjem se maslac ponajprije modelira u oblik u kojem će se stavljati na tržište. Usto se i omata radi zaštite od udara koji bi ga mogli deformirati i od neugodnih mirisa koji bi ga mogli pokvariti.

Maslac se zatim hladi kako bi se kristalizirao i kako bi se mogle razviti njegove arome i tekstura.

Zabranjeno je zamrzavanje sirovog maslaca.

Na zemljopisnom području zamrznuti se može samo već zapakirani maslac namijenjen za primjenu u hrani ili za izvoz.

Maslac se zamrzava u roku od najviše 30 dana od proizvodnje, i to nakon kristalizacije, čime se jamče organoleptička svojstva zamrznutog maslaca. Tom fazom, kojom upravljaju gospodarski subjekti u tom području, jamče se očuvanje organoleptičkih svojstava zamrznutog maslaca te uvjeti za zamrzavanje i odsutnost neugodnih mirisa na koje je maslac posebno osjetljiv.

Zamrznuti maslac čuva se na temperaturi od najmanje –18 °C najviše 12 mjeseci.

Maslac namijenjen izvozu za prijevoz je zamrznut, a potrošačima se prodaje odmrznut. ”

5.5.   Povezanost

Povezanost

Poglavlje specifikacije naslovljeno „Povezanost sa zemljopisnim područjem” u cijelosti je izmijenjeno kako bi se jasnije prikazala povezanost maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” i njegova zemljopisnog područja, pri čemu povezanost u biti nije izmijenjena.

U tom se prikazu posebno ističu svojstva maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” i njihova povezanost s ishranom muznih krava, koja obiluje kukuruzom. Te su prakse uvjetovane zemljopisnim značajkama regije, koja je ljeti topla i suha, stoga proizvodnja mlijeka ovisi o uzgoju žitarica i krmnog bilja za ishranu stada.

U točki „Posebnosti zemljopisnog područja” navedeni su prirodni čimbenici zemljopisnog područja i ljudski čimbenici s kratkim povijesnim opisom te naglaskom na specifično znanje, iskustvo i prakse.

Točka „Posebnost proizvoda” u skladu je s opisom proizvoda.

Naposljetku, u točki „Uzročna povezanost” objašnjava se interakcija prirodnih i ljudskih čimbenika s proizvodom.

Cjelokupan dio o povezanosti naveden u specifikaciji ZOI-ja nalazi se u točki 5. jedinstvenog dokumenta.

5.6.   Označivanje

Označivanje

Sljedeća rečenica iz specifikacije:

„Na pakiranju mora biti zalijepljena ili otisnuta naljepnica s navodom ‚appellations d’Origine Contrôlée’ (kontrolirane oznake izvornosti) u skladu s člankom 5. uredbe. ”

zamijenjena je rečenicom:

„Osim obveznih podataka predviđenih propisima o označivanju i prezentiranju prehrambenih proizvoda, etiketa sadržava registrirani naziv proizvoda i znak ZOI Europske unije u istom vidnom polju.

Ako se stavljaju na tržište u okviru robne marke trgovca na malo, oznaka ili naziv proizvodnog pogona navode se na ambalaži tako da budu vidljivi i čitljivi. ”

Rubrika koja se odnosi na označivanje ažurirana je kako bi se uzele u obzir promjene nacionalnih i europskih propisa.

U točku 3.6. jedinstvenog dokumenta dodan je sljedeći odlomak.

„Osim obveznih podataka predviđenih propisima o označivanju i prezentiranju prehrambenih proizvoda, etiketa sadržava registrirani naziv proizvoda i znak ZOI Europske unije u istom vidnom polju.

Ako se stavljaju na tržište u okviru robne marke trgovca na malo, oznaka ili naziv proizvodnog pogona navode se na ambalaži tako da budu vidljivi i čitljivi.”

5.7.   Ostalo

Ostalo

Nadležno tijelo države članice

Nadležno tijelo države članice

Ažurirani su podaci za kontakt Nacionalnog instituta za kvalitetu i podrijetlo (INAO), koji djeluje kao nadležno tijelo države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

Skupina koja podnosi zahtjev

Skupina koja podnosi zahtjev

Ažurirani su podaci za kontakt skupine koja podnosi zahtjev te je dodana vrsta skupine i njezin sastav.

Vrsta proizvoda

Mijenja se upućivanje na razred proizvoda radi usklađivanja s Prilogom XI. Provedbenoj uredbi (EU) br. 668/2014.

Ta je izmjena navedena i u jedinstvenom dokumentu.

Kontrolno tijelo

Kontrolno tijelo

Ažurirani su naziv i podaci službenih tijela. U toj se rubrici navode podaci o francuskim nadležnim tijelima u području kontrole, odnosno Nacionalnom institutu za podrijetlo i kvalitetu (INAO) i Glavnoj upravi za tržišno natjecanje, potrošačka pitanja i sprečavanje prijevara (DGCCRF). Dodaje se informacija o tome da su naziv i podaci za kontakt certifikacijskog tijela dostupni na internetskim stranicama INAO-a te u bazi podataka Europske komisije.

Nacionalni zahtjevi

Nacionalni zahtjevi

Specifikaciji je dodan odjeljak „Nacionalni zahtjevi”. Sastoji se od tablice glavnih elemenata koje treba kontrolirati, njihovih referentnih vrijednosti i načina njihova ocjenjivanja.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”

„Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”

EU br.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

EU br.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

ZOI (X) ZOZP

ZOI (X) ZOZP

1.   Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.5. Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Maslac „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” koji se proizvodi od kravljeg mlijeka, ujednačene je boje, koja seže od krem do blijedožute, profinjena je mliječnog mirisa i ugodnog okusa kiselog vrhnja i lješnjaka.

Topi se u ustima i odlikuje čvrstom i rastezljivom teksturom stoga je vrlo pogodan za pretvaranje u listiće.

Maslac može biti sladak ili slan.

pH-vrijednost maslaca iznosi najviše 6.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana muznih krava ne može u potpunosti potjecati iz zemljopisnog područja. Naime, površine pod kulturama na tom području ne mogu uvijek zadovoljiti potrebe muznih krava za bjelačevinama, ali najmanje 80 % ukupnog godišnjeg obroka stada, izraženo u suhoj tvari, potječe iz područja proizvodnje mlijeka.

Kako bi se osigurala uska povezanost terroira i proizvoda, sljedeće sirovine potječu iz područja proizvodnje mlijeka:

| — | krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima, sijeno, |
| --- | --- |

—

krmiva: cijele biljke žitarica, trave, travnato bilje, mahunarke, svježe ili konzervirane u svim oblicima, sijeno,

| — | krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe, |
| --- | --- |

—

krstašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa) koje se daju svježe,

| — | korijenje i gomolji, |
| --- | --- |

—

korijenje i gomolji,

| — | zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica, uključujući kukuruz i od njega dobivene proizvode,

| — | sjeme uljarica i mahunarki. |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Udio proteinskih dodataka hrani za životinje s ukupnim sadržajem dušika > 20 %/ukupne suhe tvari, koja ne potječe iz područja proizvodnje mlijeka ograničen je na 1 200 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini.

Za uporabu u ishrani stada zabranjeno je sljedeće:

| — | urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje, |
| --- | --- |

—

urea i njezini derivati, kako su definirani u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 1831/2003 o dodacima hrani za životinje,

| — | upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata, |
| --- | --- |

—

upotreba palminog ulja, ulja kikirikija, suncokretovog, lanenog, maslinovog ulja i ulja kopre. To se ne odnosi na ostatno ulje prisutno u hrani za životinje ni ulje koje je dodano kao pomoćna tvar u proizvodnji koncentrata,

| — | svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu, |
| --- | --- |

—

svako kemijsko tretiranje (primjerice sodom i amonijakom) hrane za životinje namijenjene stadu,

| — | hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO). |
| --- | --- |

—

hrana dobivena od genetski modificiranih proizvoda (GMO).

Kao dodaci krimivu odobreni su samo enzimi i bakterijski inokulanti.

Obrok muznih krava obuhvaća, po kravi dnevno, u suhoj tvari:

| — | najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza; |
| --- | --- |

—

najmanje 2 kg krmiva izuzev krmnog kukuruza;

| — | najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima). |
| --- | --- |

—

najmanje 50 % i najmanje 7 kg kukuruza (u svim oblicima).

Količina kukuruza smanjena je na najmanje 1,5 kg u razdoblju ispaše.

Ako dnevni obrok čine krastašice (kupus, uljana repica, bijela repa i stočna repa), koje se daju svježe, njihov je udio ograničen na najviše 10 % suhe tvari.

Unos sljedećih dodataka hrani za životinje ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po muznoj kravi u kalendarskoj godini:

| — | zrna žitarica i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica i njihovi proizvodi,

| — | sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

sjeme uljarica i mahunarki i njihovi proizvodi,

| — | minerali i njihovi proizvodi, |
| --- | --- |

—

minerali i njihovi proizvodi,

| — | vitamini, |
| --- | --- |

—

vitamini,

| — | nusproizvodi fermentacije mikroorganizama. |
| --- | --- |

—

nusproizvodi fermentacije mikroorganizama.

Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju maslaca „Beurre Charentes-Poitou” potječe iz zemljopisnog područja definiranog u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka i izrada maslaca provode se na zemljopisnom području definiranom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Maslac se pakira na zemljopisnom području u jediničnim formatima mase do 25 kg.

Pakiranjem se maslac ponajprije modelira u oblik u kojem će se stavljati na tržište. Usto se i omata radi zaštite od udara koji bi ga mogli deformirati i od neugodnih mirisa koji bi ga mogli pokvariti.

Maslac se zatim hladi kako bi se kristalizirao i kako bi se mogle razviti njegove arome i tekstura.

Zabranjeno je zamrzavanje sirovog maslaca.

Na zemljopisnom području zamrznuti se može samo već zapakirani maslac namijenjen za primjenu u hrani ili za izvoz.

Maslac se zamrzava u roku od najviše 30 dana od proizvodnje, i to nakon kristalizacije, čime se jamče organoleptička svojstva zamrznutog maslaca. Tom fazom, kojom upravljaju gospodarski subjekti u tom području, jamče se očuvanje organoleptičkih svojstava zamrznutog maslaca te uvjeti za zamrzavanje i odsutnost neugodnih mirisa na koje je maslac posebno osjetljiv.

Zamrznuti maslac čuva se na temperaturi od najmanje –18 °C najviše 12 mjeseci.

Maslac namijenjen izvozu za prijevoz je zamrznut, a potrošačima se prodaje odmrznut.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obveznih podataka predviđenih propisima o označivanju i prezentiranju prehrambenih proizvoda, etiketa sadržava registrirani naziv proizvoda i znak ZOI Europske unije u istom vidnom polju.

Ako se stavljaju na tržište u okviru robne marke trgovca na malo, oznaka ili naziv proizvodnog pogona navode se na ambalaži tako da budu vidljivi i čitljivi.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje ZOI-ja „Beurre Charentes-Poitou” obuhvaća sljedeće departmane, kantone i općine:

| — | Departman Charente u cijelosti; |
| --- | --- |

—

Departman Charente u cijelosti;

| — | Departman Charente-Maritime u cijelosti; |
| --- | --- |

—

Departman Charente-Maritime u cijelosti;

| — | U departmanu Dordogne: općine kantona Périgord Vert Nontronnais (osim općina Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière i Saint-Saud-Lacoussière) i Ribérac (osim općina Celles, Saint-André-de-Double i Saint-Vincent-de-Connezac) i općina Brantôme en Périgord samo za područje delegirane općine Saint-Crépin-de-Richemont, Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers i Servanches; |
| --- | --- |

—

U departmanu Dordogne: općine kantona Périgord Vert Nontronnais (osim općina Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière i Saint-Saud-Lacoussière) i Ribérac (osim općina Celles, Saint-André-de-Double i Saint-Vincent-de-Connezac) i općina Brantôme en Périgord samo za područje delegirane općine Saint-Crépin-de-Richemont, Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers i Servanches;

| — | U departmanu Gironde: općine kantona Nord-Gironde (osim općina Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée i Virsac) i općina Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais i Tizac-de-Lapouyade; |
| --- | --- |

—

U departmanu Gironde: općine kantona Nord-Gironde (osim općina Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée i Virsac) i općina Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais i Tizac-de-Lapouyade;

| — | U departmanu Indre: općine Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly i Tournon-Saint-Martin; |
| --- | --- |

—

U departmanu Indre: općine Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly i Tournon-Saint-Martin;

| — | U departmanu Indre-et-Loire: općine kantona Descartes (osim općina Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes i Vou) i Sainte-Maure-de-Touraine (osim općina Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil i Trogues); |
| --- | --- |

—

U departmanu Indre-et-Loire: općine kantona Descartes (osim općina Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes i Vou) i Sainte-Maure-de-Touraine (osim općina Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil i Trogues);

| — | U departmanu Loire-Atlantique: općine Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson i Vieillevigne; |
| --- | --- |

—

U departmanu Loire-Atlantique: općine Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson i Vieillevigne;

| — | U departmanu Maine-et-Loire: općine kantona Cholet, Cholet-2 (osim općina Cernusson, Montilliers i Lys-Haut-Layon samo za područje delegiranih općina La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné et Trémont) i Saint-Macaire-en-Mauges (osim općina May-sur-Evre i Sèvremoine samo za područje delegiranih općina La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges i Tillières) i općine Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame i Saint-Macaire-du-Bois; |
| --- | --- |

—

U departmanu Maine-et-Loire: općine kantona Cholet, Cholet-2 (osim općina Cernusson, Montilliers i Lys-Haut-Layon samo za područje delegiranih općina La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné et Trémont) i Saint-Macaire-en-Mauges (osim općina May-sur-Evre i Sèvremoine samo za područje delegiranih općina La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges i Tillières) i općine Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame i Saint-Macaire-du-Bois;

| — | Departman Deux-Sèvres u cijelosti; |
| --- | --- |

—

Departman Deux-Sèvres u cijelosti;

| — | Departman Vendée u cijelosti; |
| --- | --- |

—

Departman Vendée u cijelosti;

| — | Departman Vienne u cijelosti; |
| --- | --- |

—

Departman Vienne u cijelosti;

| — | Departman Haute-Vienne: općine kantona Châteauponsac (osim općina Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac i Villefavard), Saint-Junien i Val-d’Oire-et-Gartempe i općine La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres i Videix. |
| --- | --- |

—

Departman Haute-Vienne: općine kantona Châteauponsac (osim općina Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac i Villefavard), Saint-Junien i Val-d’Oire-et-Gartempe i općine La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres i Videix.

Oznaka izvornosti „Beurre Charentes-Poitou” dodjeljuje se maslacu proizvedenom, pakiranom i eventualno duboko zamrznutom u pogonima u departmanima Charente, Charente Maritime, Deux-Sèvres, Vendée i Vienne.

Ta oznaka izvornosti može se zamijeniti oznakom „Beurre des Charentes” u slučaju maslaca proizvedenog, pakiranog i eventualno zamrznutog u departmanima Charente ili Charente-Maritime, ili oznakom „Beurre des Deux-Sèvres” u slučaju maslaca proizvedenog, pakiranog i eventualno zamrznutog u departmanu Deux-Sèvres.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Tekstura maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” čvrsta je, rastezljiva i posebna u usporedbi s drugim maslacima na tržištu te povijesno cijenjena i tražena među pekarima i slastičarima radi mogućnosti pretvaranja u listiće.

Čvrsta i rastezljiva tekstura maslaca, točnije njegov sadržaj masti izravno su povezani s ishranom muznih krava, koja obiluje kukuruzom. U toj regiji, koja je ljeti topla i suha, proizvodnja mlijeka ponajprije se temelji na uzgoju žitarica i krmnog bilja za ishranu stada. Zemljopisno područje podudara se s povijesnom tranzitnom i tranzicijskom regijom između Pariške zavale i Akvitanske zavale odnosno između Središnjeg masiva i Armoričkog masiva. Geografi ga često nazivaju topografskim, geološkim i klimatskim pragom. Reljef nije jako istaknut. Krajolikom prevladavaju prostrane ravnice i niske visoravni s brežuljkastim površinama, udoline i uglavnom široke doline čija su dna prekrivena aluvijem, a padine blage.

Iako je klima na obali izrazito oceanska, brzo se pogoršava i prelazi u promjenjivu oceansku klimu u unutrašnjosti, uz rizik od dugotrajne suše u ljetnim mjesecima.

U toj regiji, u kojoj je nakon invazije filoksere, koja je krajem 19. stoljeća opustošila vinograde, pokrenut mješovit uzgoj usjeva i stoke, prepoznati su povoljni klimatski uvjeti za razvoj kukuruza te je tamošnja kultura kukuruza jedna od najstarijih u Francuskoj. Uzgaja se kao krmni kukuruz i brzo postaje jedan od temelja ishrane muznih krava. Životinje se već dugo uzgajaju okupljene „nadomak ljudima”; većinu vremena provode u staji, u kojoj dobivaju hranu.

Osnivanje prve zadružne mljekare u blizini Surgèresa (Charente-Maritime) 1888. polazište je za razvoj specijalizirane proizvodnje maslaca kojom se ističe vrijednost proizvodnje mlijeka u regiji. Tad se proizvodio isključivo sirovi maslac. Početkom 20. stoljeća pasterizacija je u industriji mliječnih proizvoda zbog higijenskih razloga ubrzo postala nužna za proizvodnju svih proizvoda, posebno maslaca. Zbog nje su poboljšani uvjeti njegova skladištenja, pa su omogućeni znatno širenje i ugled izvan mjesta podrijetla. Ipak, proizvodnja sirovog maslaca održala se do danas.

Znanje i iskustvo proizvođača maslaca i danas se temelje na biološkom zrenju vrhnja. Taj korak omogućuje da se maslac razlikuje od industrijskih proizvoda i presudan je za postizanje njegove aromatske kvalitete. To se znanje i iskustvo posebno temelji na izboru startera koji su dobro prilagođeni sastavu masti mlijeka iz zemljopisnog područja. Naposljetku, u novije vrijeme razvoj usmjerene kristalizacije maslaca koji je namijenjen, među ostalim, pekarskim proizvodima, omogućuje veću rastezljivost svojstvenu maslacu.

Maslac za komercijalnu upotrebu prvo je stavljen na tržište pod nazivom „Beurre Charentes-Poitou”, a zatim, kako se sektor strukturirao, a zadruge združivale, i pod nazivom „Beurre des Charentes” i „Beurre des Deux-Sèvres”.

Boja, tekstura i arome maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” dosljedne su. Ujednačene je boje, koja seže od krem do blijedožute i otapa se u ustima. Tekstura maslaca je čvrsta, rastezljiva i posebna u usporedbi s drugim maslacima na tržištu.

Posebnost je maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” i u njegovim aromatskim svojstvima, posebno okusu lješnjaka i kiselog vrhnja.

Krmni obrok koji se daje muznim kravama pogoduje proizvodnji mlijeka bogatog mastima koje je stoga posebno prikladno za preradu. Kukuruz, koji je cijele godine i u velikoj mjeri dio obroka muznih krava, jedan je od odlučujućih čimbenika koji utječu na svojstva mlijeka. Čvrsta i rastezljiva tekstura maslaca izravno je povezana s tom ishranom. Zahvaljujući kukuruzu u hrani muznih krava primjetan je stalan sadržaj masti u mlijeku i prirodno povećanje zasićenih masnih kiselina koje pogoduju rastezljivosti.

Osim toga, primjenom tog reguliranog prehrambenog sustava moguća je stabilnost ishrane cijele godine, neovisno o lokaciji gospodarstva unutar zemljopisnog područja. Ta stabilnost ishrane odražava se u ujednačenim svojstvima maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres”, koja su cijenjena i tražena među korisnicima proizvoda, posebno u pekarstvu i slastičarstvu. Mogućnost usmjerene kristalizacije povećava praktičnost upotrebe maslaca „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” u listićima i pecivima.

U sastavu maslaca vidljiv je i velik sadržaj laktona, aromatskih molekula povezanih s voćnim notama. To aromatsko bogatstvo dobiva se biološkim zrenjem vrhnja tijekom osobito dugog razdoblja, što je ključan korak u postizanju aromatske kvalitete maslaca, zbog čega se „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” razlikuje od industrijskih proizvoda. Zahvaljujući nizu spojeva nastalih zrenjem, maslac „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” poprima karakterističan aromatični buke te okus lješnjaka i kiselog vrhnja.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---