# Euroopa Liidu C 170/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 170 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik25. aprill 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 170

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik25. aprill 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2022/C 170/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused teemal Sport ja kehaline aktiivsus – paljutõotav hoob käitumise muutmiseks kestliku arengu nimel | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2022/C 170/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused teemal Sport ja kehaline aktiivsus – paljutõotav hoob käitumise muutmiseks kestliku arengu nimel

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 170/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  ) | 7 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 170/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 170/03 | Euro vahetuskurss — 22. aprill 2022 | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 170/03

Euro vahetuskurss — 22. aprill 2022

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 170/04 | Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust — Hankija esitatud taotlus | 9 |
| 2022/C 170/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 170/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 170/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 170/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10682 – VALEO / VSEA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 170/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 15 |
| 2022/C 170/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 170/04

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust — Hankija esitatud taotlus

9

2022/C 170/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

2022/C 170/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  )

1

11

2022/C 170/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

2022/C 170/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10682 – VALEO / VSEA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 170/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

15

2022/C 170/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused teemal „Sport ja kehaline aktiivsus – paljutõotav hoob käitumise muutmiseks kestliku arengu nimel“

(2022/C 170/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

MÄRKIDES JÄRGMIST:

| 1. | üha enam tunnistatakse, et sport ja kehaline aktiivsus ning nende roll on olulised ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | rahvusvaheline üldsus ja teadusringkonnad on saanud teadlikumaks kasust ja positiivsest välismõjust, mis võib olla spordil ja kehalisel aktiivsusel ning spordiürituste korraldamisel eri valdkondades (2) (3) – üksikisikute füüsilise ja vaimse tervise ja heaolu parandamine, majanduslik kasu, haridus, naiste ja noorte mõjuvõimu suurendamine, õiglasema, rahumeelsema, kestliku, kaasava ja avatud ühiskonna tekkimine, puuetega ja vähemate võimalustega inimeste kaasamine ning sallivuse õppimine – ning on seda kasu ja positiivset välismõju nimetatud valdkondadesse integreerinud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kliimamuutused ja muud keskkonnaohud võivad avaldada negatiivset mõju sportimisele ja asjaomastele sidusrühmadele, (4) eelkõige mõjutades sportijate tervist. Sportimiseks on vaja tervislikku keskkonda, kuid praegused kliima- ja keskkonnatingimused on muutumas mitmete spordialade ja kehalise aktiivsuse vormide jaoks vähem soodsaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kliimamuutuste tagajärjed, nagu temperatuuri tõus, pikad põuaperioodid ja sagenenud üleujutused, piiravad üha enam sportimiseks kasutatavat ruumi ja aega, põhjustades seega suuri häireid ülemaailmse spordiökosüsteemi toimimises ja korralduses, eelkõige välitingimustes toimuva talispordi ja mõne veespordiala puhul (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | sarnaselt muule inimtegevusele võivad ka spordi ja spordiürituste korraldamise teatavad aspektid aidata kaasa keskkonnaseisundi halvenemisele ja kliimamuutustele, tekitades otseselt või kaudselt kasvuhoonegaaside heidet ning kahjustades erinevaid looduskeskkondi, kus spordiga tegeletakse – eelkõige mere-, metsa- ja mägikeskkonda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõned spordi aspektid võivad olla kasvuhoonegaaside heite allikaks ja avaldada negatiivset mõju ka keskkonnale; nende hulka kuuluvad: sporditurism, spordivarustuse või spordiga seotud kaupade ja teenuste mittekestlik tootmine või osutamine ning tarbimine, mikroplasti levik, palju ressursi (eelkõige energia ja vesi) tarbivad spordirajatised, kõikide tasandite spordiürituste arvu suurenemine (sealhulgas treening, suured delegatsioonid ja sihtotstarbelise ajutise taristu ehitamine) ning vabas vormis spordi harrastamine looduskeskkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | olümpia- ja paraolümpiamängude toimumine Euroopas, Pariisi 2024. aasta olümpiamängude korralduskomitee võetud kohustus keskkonna ja CO2-neutraalsuse valdkonnas ning 2024. aastal Saksamaal toimuvate Euroopa jalgpallimeistrivõistluste korraldajate võetud kohustused võivad innustada kõiki sidusrühmi võtma kohustust luua kestlik materiaalne ja immateriaalne pärand, et edendada kestliku arengu eesmärke 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13 ja 17 kõigil tasanditel ja kõikidel territooriumidel; |
| --- | --- |

7.

VÕTTES ARVESSE JÄRGMIST:

| 8. | kuna sport on oluline informaalse ja mitteformaalse õppimise vahend, on see suurepärane viis tutvustada eeskujulikku käitumist ja seega edendada sotsiaalset vastutust, võimaldades kõigil, eelkõige noortel, (6) osaleda muutuste elluviijatena. Sellel on ka teavitusfunktsioon, et suurendada kodanike teadlikkust ökosüsteemide säilitamise, loodusvarade harmoonilise ja kestliku kasutamise ning kliimamuutuste leevendamise tähtsusest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kestliku arengu eesmärkide integreerimine spordivaldkonda võib meelitada inimesi spordiga tegelema ja jätkama spordiga tegelemist, eriti noorte puhul, sest paljud noored võivad nende küsimuste osas näidata üles erilist huvi ja panustada nendesse (7); |
| --- | --- |

9.

| 10. | tippsportlaste populaarsus, nende kasvav teadlikkus kliimaga seotud hädaolukorrast ning nende osalemine ja toetus võivad olla väga tõhusad selleks, et edendada kestliku arengu eesmärkide integreerimist spordivaldkonda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võivad olla eeskujuks, olles selliste kestlike suurte spordiürituste korraldajateks või kaaskorraldajateks, (8) mille puhul võetakse arvesse ökoloogilise, sotsiaalse, majandusliku ja ühiskondliku vastutuse nõudeid, sealhulgas ringlust, plasti või vee kasutamist, CO2-jalajälge, head valitsemistava, inimõigusi, usaldusväärsust ja ausat mängu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spordiürituste korraldamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et elanikkond on varasemast tundlikum majandusliku ja keskkonnamõju, otsese või kaudse mõju ning inimõiguste kaitse suhtes. See võib mõjutada positiivselt üldsuse heakskiitu ürituse korraldamisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | COVID-19 pandeemia on suurendanud huvi koduse sporditegevuse, vabas õhus toimuva individuaalse ja vabas vormis tegevuse ning aktiivse liikuvuse vastu. Need suundumused kajastavad kasvavat vajadust looduse, (9) organiseerimata sporditegevuse ja juurdepääsetavate linnaalade järele (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehaline tegevus ja sport, eelkõige välitingimustes või looduskeskkonnas (nt metsad, mäed, ookeanid, jõed ja järved), võib aidata parandada kodanike keskkonnateadlikkust ning suurendada teadlikkust vajadusest kaitsta keskkonda ja leevendada kliimamuutusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | programmi „Erasmus+“ spordimeetmetega toetatakse teadmiste ja parimate tavade vahetamist, eelkõige kestliku arengu eesmärkide 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 ja 17 osas. Neid häid tavasid võib arvesse võtta sporditegevuste ja -ürituste korraldamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sport võib aidata kaasa majanduskasvule ja anda lisaväärtust majandussektorile; |
| --- | --- |

16.

RÕHUTADES JÄRGMIST:

| 17. | oluline on minimeerida igat liiki sporditegevuste negatiivset mõju elurikkusele, keskkonnale ja kliimamuutuste protsessi dünaamikale. On oluline, et kõik sidusrühmad alates avaliku ja erasektori üksustest kuni kodanikeni oleksid teadlikud oma individuaalsest ja kollektiivsest vastutusest ning oma tegevuse tagajärgedest sportimisel või ürituste korraldamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | oluline on tagada, et spordisektor annaks oma panuse Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud Euroopa Liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisse. Selleks on vaja mitmesugust toetust, et spordisektor saaks minna üle vastutustundlikumatele sportimisviisidele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kaasava ja terve ühiskonna ülesehitamiseks on oluline, et kõik inimesed saaksid teha regulaarselt sporti ja olla kehaliselt aktiivsed tervislikus ja turvalises keskkonnas, olenemata vanusest, soost, vaimsest ja füüsilisest seisundist, sotsiaal-majanduslikust taustast või geograafilisest päritolust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oluline on võtta arvesse selliseid küsimusi nagu hea juhtimistava spordis, ausus, võrdne juurdepääs spordile, inimõiguste austamine, usaldusväärsus, õiglus ja kestlikkus. Seda tuleks teha kõigil tasanditel, nagu klubid, liigad, riiklikud ja rahvusvahelised föderatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, ettevõtjad, suurte spordiürituste korraldajad või meedia; |
| --- | --- |

20.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 21. | viima sporti käsitlevad avalikud poliitikameetmed ja strateegiad kooskõlla kestliku arengu eesmärkide ja seonduvate sihtidega ning koordineerima neid üksteisega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | andma kodanikele vastavalt nende vajadustele juurdepääsu ohututele, kaasavatele ja kestlikele sportimisviisidele ja spordiüritustele, näiteks selliste keskkonnahoidlike kohalike spordirajatiste kaudu, mis on juurdepääsetavad aktiivse liikuvuse taristu abil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uurima võimalusi, kuidas anda asjakohastele riigi ametiasutustele vahendid, mille abil jälgida kliimamuutuste mõju spordile, et töötada välja strateegiad selliste spordiökosüsteemide kindlakstegemiseks, kohandamiseks ja toetamiseks, mida kliimamuutused pikas perspektiivis kõige enam mõjutavad, näiteks püüdes minna üle kliimamuutustele vastupanuvõimelisematele ja vastutustundlikumatele sportimisviisidele ning pidades dialoogi spordiliikumisega, et soodustada asjakohasemate ajakavade kasutamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | veenduma, et suurte spordiürituste korraldajad viivad läbi keskkonnamõju ja CO2-heite mõju hindamise, ning innustama neid mõõtma seda, kuidas nende korraldatavad üritused aitavad saavutada kestliku arengu eesmärke 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12 ja 13; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tegema koostööd suurte spordiürituste korraldajatega, et teha kindlaks nende korraldatavate ürituste kahjuliku keskkonnamõju leevendamise mehhanismid, mis on asjakohased tekitatava kahju seisukohast, et saavutada CO2-neutraalsus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | julgustama spordiorganisatsioone ja haridusasutusi lisama asjakohasel juhul oma haridus- ja sporditöötajate, sportlaste ja spordirajatiste juhtide koolitusprogrammidesse roheülemineku ja kestliku arenguga seotud teemasid ja tegevusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | säilitama kasvavad investeeringud innovatsiooni ja teadusuuringutesse, et toetada ja soodustada üleminekut keskkonnahoidlikumale ja kestlikumale kehalisele aktiivsusele ja sportimisele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | püüdma seoses spordiürituste korraldamisega kõigil tasanditel, sporditegevusega ning spordirajatiste ehitamise, renoveerimise, hooldamise ja kasutamisega lisada avaliku sektori poolse rahastamise ja toetuse hindamise protsessi keskkonnakriteeriumid ja pühendumise kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; edendama selliste kriteeriumide kasutamist nende tegevuste hindamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tehes suurte spordiürituste korraldamisel, spordirajatiste ehitamisel, renoveerimisel ja hooldamisel või spordivarustuse tootmisel lepingu alusel koostööd ettevõtjatega, tõhustama ettevõtja sotsiaalse vastutuse (ESV) (11) kriteeriumide lisamist lepingutesse ja nende hindamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | asjakohasel juhul edendama ELi vahendite, sealhulgas ühtekuuluvusfondide (ERF, ESF+), taaste- ja vastupidavusrahastu ning programmide „Erasmus+“ või LIFE kasutamist, et töötada välja algatused, millega soodustatakse keskkonnahoidlikku ja kestlikku kehalist aktiivsust ja sportimist ning mille eesmärk on edendada kooskõla kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | seadma prioriteediks keskkonnateadliku taristu ja asjakohase linnaplaneeringuga arukate ja roheliste linnade arendamise ja soodustama seda kooskõlas algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ vaimuga, et pakkuda inimkesksemat elukeskkonda, kus kodanikel on juurdepääs kestlikele spordirajatistele ja kus nad saavad harrastada tervislikumat, aktiivsemat ja keskkonnahoidlikumat eluviisi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kasutama diplomaatilisi võrgustikke, et edendada ühist Euroopa lähenemisviisi, mille abil parandada kestliku arengu eesmärkide arvessevõtmist ja integreerimist spordivaldkonnas nii Euroopa Liidus kui ka liidu välistegevuse ja arenguabi programmide raames; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kaaluma võimalust nimetada vabatahtlikkuse alusel keskkonnahoidliku spordi saadikud, kelle roll oleks edendada täiendavat kestliku arengu eesmärkide spordivaldkonda lõimimist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | soodustama partnerlusi spordisektori, formaalhariduse, mitteformaalse ja informaalse õppe, sotsiaalhariduslike tegevuste, noorteorganisatsioonide ja erasektori vahel, et töötada välja transversaalsed, koordineeritud ja üksteist vastastikku täiendavad viisid teadlikkuse suurendamiseks ja eksperditeadmiste edendamiseks keskkonna- ja kliimamuutuste küsimustes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | edendama energiatõhusust ja ringmajandust kõigi spordirajatiste ehitamisel, renoveerimisel, hooldamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

35.

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 36. | tagama, et keskkonnahoidliku spordi eksperdirühma töö keskenduks ühiste standardite loomisele Euroopa Liidu tasandil, määrates kindlaks kriteeriumid ja eesmärgid keskkonnahoidliku ja kestliku kehalise aktiivsuse ning sportimise korraldamiseks; edendama neid kriteeriume ja eesmärke liikmesriikide riikliku spordipoliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | keskkonnahoidliku spordi eksperdirühma raames taotlema asjakohaste tõendite ja heade tavade näidete kogumist selle kohta, kuidas sport saab vähendada oma keskkonnamõju ja aidata leevendada kliimamuutusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | lisama kestliku arengu küsimused Euroopa spordimudeli põhijooni käsitlevatesse aruteludesse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | edendama Euroopa Liidu vahendite kasutamist, et hõlbustada spordirajatiste ehitamist ja renoveerimist eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heidet, CO2 jalajälge ja energiatarbimist ning kliimamuutuste negatiivset mõju sportimisele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | võtma sporti paremini arvesse ELi tasandil välja töötatud avalikus poliitikas, eelkõige keskkonnapoliitikas ja -algatustes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | jätkama projektide keskkonnahoidliku kavandamise ja keskkonnahoidlike tavade lõimimise hindamist programmi „Erasmus+“ toetuste üle otsustamisel ja toetuste andmisel spordi valdkonnas, nagu on kirjeldatud programmi „Erasmus+“ juhendis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tagama võimaluse töötada programmi „Erasmus+“ spordimeetmete raames välja keskkonnahoidliku spordi ja keskkonnahoidlike oskuste projekte ning edendama seda võimalust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soodustama teadmiste ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel keskkonnahoidliku spordi valdkonnas, nagu on ette nähtud ELi spordialases töökavas 2021–2024; |
| --- | --- |

43.

| 44. | soodustama näiteks algatuse „SHARE“ või algatuse „Tervislik eluviis kõigi jaoks“ (HealthyLifestyle4All) kaudu parimate tavade jagamist osalejate vahel, kes on pühendunud spordikäitumise muutmisele, pidades silmas keskkonna- ja ühiskonnaprobleeme, millega me kõigil tasanditel silmitsi seisame; |
| --- | --- |

44.

KUTSUVAD SPORDILIIKUMIST JA KÕIKI ASJAOMASEID SIDUSRÜHMI ÜLES:

| 45. | viima kehalise aktiivsuse, sportimise ja spordiürituste korraldamise kooskõlla kestliku arengu eesmärkide, Euroopa rohelise kokkuleppe, Pariisi kliimakokkuleppe, Kaasani tegevuskava, rahvusvahelise kehalise kasvatuse, kehalise aktiivsuse ja spordi harta ning sporti puudutavate kliimameetmete raamistikuga „Sports for Climate Action Framework“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | strateegiate ja programmide väljatöötamisel pöörama erilist tähelepanu ressursside (eelkõige vee ja energia) tarbimise vähendamisele, toidu raiskamise lõpetamisele, jäätmete ringlussevõtule ja spordivarustuse korduskasutamisele, elurikkuse ja õhukvaliteedi säilitamisele, CO2 jalajälje vähendamisele ning üldisemalt sellele, kuidas sport on korraldatud, pidades silmas kestliku arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uurima võimalust määrata spetsiaalne isik või struktuur, kes vastutab keskkonnastrateegiate ja -programmide elluviimise eest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | leidma viise, kuidas edendada kestliku arengu alast haridust ning spordiklubide, spordiliitude ja muude spordivaldkonna sidusrühmade keskkonna- ja kodanikuvastutuse kujundamist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | asjakohasel juhul integreerima keskkonnaküsimusi käsitleva sisu spordivaldkonna vabatahtlike ja spetsialistide koolitusprogrammidesse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | innustama ja julgustama sportlasi, kes on meedias nähtavad, populaarsed ja keda inimesed usaldavad, edendama eetilist, keskkonnahoidlikku ja kestlikku sportimist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pöörama suurte spordiürituste korraldajate valimisel ning nende ürituste korraldajatele rahastamise või sponsortoetuse andmisel erilist tähelepanu ökoloogilistele, sotsiaalsetele ja demokraatiaga seotud küsimustele, läbipaistvusele ja inimõiguste kaitsele (12); |
| --- | --- |

51.

| 52. | töötama välja või võtma kasutusele asjakohased vahendid, et mõõta sporditegevuse, eelkõige suurte spordiürituste korraldamise sotsiaalset ja keskkonnamõju, ning võtma hindamisprotsessis arvesse nende tegevuste sotsiaalset ja keskkonnaalast pärandit; |
| --- | --- |

52.

| 53. | edendama spordiürituste korraldamisel, spordirajatiste ehitamisel, renoveerimisel ja hooldamisel või spordivarustuse tootmisel kestlikke ja lühikesi tarneahelaid ning võimaluse korral eelistama kohalikku majandust; |
| --- | --- |

53.

| 54. | edendama ja innustama eetilise, demokraatliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse küsimuste integreerimist audiovisuaalsetesse spordiprogrammidesse ja spordiürituste ülekannetesse, austades seejuures täielikult meediavabadust; |
| --- | --- |

54.

| 55. | teavitama partnereid, tarnijaid, sponsoreid ja fänne keskkonnanõuetest, mida nad peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon A/RES/70/1, mis käsitleb kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, punkt 37.

(2)  Maailma Terviseorganisatsiooni dokument „The global action plan on physical activity 2018–2030“ („Ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava 2018–2030“).

(3)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava kohta (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024), 2020/C 419/01.

(4)  WWF France, 2021.

(5)  WWF France, 2021.

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c2c8d076-0a04-11ec-b5d3-01aa75ed71a1/language-en.

(7)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf.

(8)  spordi majandusliku mõõtme teemaga tegeleva ELi eksperdirühma määratluse kohaselt on „suur spordiüritus“ üritus, mille on korraldanud üks või mitu korraldajariiki, -piirkonda või -linna ning millel osalevad erinevad rahvusvahelised delegatsioonid eesmärgiga harrastada üht või mitut spordiala. Nimetatud üritusi iseloomustavad sageli suured ja logistilised proovikivid. Suured spordiüritused pälvivad suurt rahvusvahelist meediakajastust, neil osaleb tuhandeid inimesi, sh huvilised, ajakirjanikud, tehnilised meeskonnad ja ametnikud, ning need kestavad tihti mitu järjestikust päeva;

(9)  https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/abb396/pdf.

(10)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0249268.

(11)  https://www.unido.org/our-focus/advancing-economic-competitiveness/competitive-trade-capacities-and-corporate-responsibility/corporate-social-responsibility-market-integration/what-csr.

(12)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

---

LISA

Viited

Rahvusvahelised organisatsioonid

ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon A/RES/70/1, mis käsitleb kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E (punkt 37).

Maailma Terviseorganisatsiooni dokument „The global action plan on physical activity 2018–2030“ („Ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava 2018–2030“), http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Pariisi kokkulepe (Paris Agreement – kokkuleppe tekst inglise keeles), unfccc.int, 2015.

UNESCO, Kaasani tegevuskava (Kazan Action Plan – UNESCO digitaalne raamatukogu), 2017.

UNESCO, rahvusvaheline kehalise kasvatuse, kehalise aktiivsuse ja spordi harta (International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport – UNESCO digitaalne raamatukogu), 2015.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni dokument „Sports for Climate Action Framework“ („Sport kliimameetmete raamistikus“), unfccc.int, 2018.

OECD dokument „Global Sports Events and Local Development. Principles For Leveraging Local Benefits From Global Sporting Events“ („Ülemaailmse tähtsusega spordiüritused ja kohalik areng. Ülemaailmse tähtsusega spordiüritustest saadava kasu kohalikul tasandil võimendamise põhimõtted“), https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Euroopa Liidu Nõukogu

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused spordiinnovatsiooni kohta (2021/C 212/02).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused elukestva kehalise aktiivsuse kohta (2021/C 501 I/01).

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte kui muutuste elluviijate tõhusamat kaasamist keskkonna kaitseks (ootab heakskiitmist hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 5. aprilli 2022. aasta istungil).

Euroopa Parlament

Resolutsioon ELi spordipoliitika kohta – hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused (2021/2058(INI)), 23. november 2021.

Kultuuri- ja hariduskomisjoni tellitud uuring „EU sports policy: assessment and possible ways forward“ („ELi spordipoliitika: hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused“), www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf, PE 652.251, juuni 2021.

Euroopa Komisjon

Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

Valitsusväline organisatsioon

WWF France, aruanne kliimamuutuste mõjust spordile, 2021, www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/7

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 170/02)

12. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10642 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10642 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/8

---

Euro vahetuskurss (1)

22. aprill 2022

(2022/C 170/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0817 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,83 |
| DKK | Taani kroon | 7,4402 |
| GBP | Inglise nael | 0,83925 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2780 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0336 |
| ISK | Islandi kroon | 139,80 |
| NOK | Norra kroon | 9,6255 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,320 |
| HUF | Ungari forint | 370,35 |
| PLN | Poola zlott | 4,6336 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9455 |
| TRY | Türgi liir | 15,9446 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4816 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3714 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4859 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6193 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4784 |
| KRW | Korea vonn | 1 344,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,8652 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0332 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5625 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 603,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6784 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,721 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,724 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,0926 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,0034 |
| INR | India ruupia | 82,6943 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0817

JPY

Jaapani jeen

138,83

DKK

Taani kroon

7,4402

GBP

Inglise nael

0,83925

SEK

Rootsi kroon

10,2780

CHF

Šveitsi frank

1,0336

ISK

Islandi kroon

139,80

NOK

Norra kroon

9,6255

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,320

HUF

Ungari forint

370,35

PLN

Poola zlott

4,6336

RON

Rumeenia leu

4,9455

TRY

Türgi liir

15,9446

AUD

Austraalia dollar

1,4816

CAD

Kanada dollar

1,3714

HKD

Hongkongi dollar

8,4859

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6193

SGD

Singapuri dollar

1,4784

KRW

Korea vonn

1 344,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,8652

CNY

Hiina jüaan

7,0332

HRK

Horvaatia kuna

7,5625

IDR

Indoneesia ruupia

15 603,47

MYR

Malaisia ringit

4,6784

PHP

Filipiini peeso

56,721

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,724

BRL

Brasiilia reaal

5,0926

MXN

Mehhiko peeso

22,0034

INR

India ruupia

82,6943

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/9

---

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust

Hankija esitatud taotlus

(2022/C 170/04)

2. novembril 2021 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 kohase taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnenud tööpäev oli 4. november 2021.

Taotluse esitas OMV Petrom S.A ning see käsitleb toornafta ja maagaasi tootmist Rumeenias.

Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 on sätestatud, et „käesolevat direktiivi ei kohaldata artiklites 8–14 osutatud tegevuse võimaldamiseks ette nähtud hankelepingute suhtes, kui artikli 35 kohaselt taotluse esitanud liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal on võimalik näidata, et liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud; ka ei kohaldata käesolevat direktiivi selliste ideekonkursside suhtes, mida korraldatakse sellise tegevuse teostamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas.“ Direktiivi 2014/25/EL kontekstis antav hinnang otsese avatuse kohta konkurentsile ei piira konkurentsiõiguse täielikku kohaldamist.

Komisjonil on käesoleva taotluse kohta käiva otsuse vastuvõtmiseks aega 90 tööpäeva alates eespool nimetatud tööpäevast. Algselt kehtestatud tähtaeg oli 18. märts 2022.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega pikendada asjaomase eranditaotluse esitaja nõusolekul. Komisjoni ja OMV Petrom S.A kokkuleppe kohaselt tuleb komisjonil teha käesoleva taotluse kohta otsus 30. juuniks 2022.

Kui enne käesoleva taotluse menetlemise tähtpäeva esitatakse sama tegevuse kohta Rumeenias veel taotlusi, siis ei käsitata neid direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikest 5 tulenevalt uute menetlustena, vaid käesoleva taotluse kontekstis.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 170/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | HAL Investments B.V („Hal“, Madalmaad ), mis kuulub gruppi Hal Trust, |
| --- | --- |

—

HAL Investments B.V („Hal“, Madalmaad ), mis kuulub gruppi Hal Trust,

| — | Royal Boskalis Westminster N.V. („sihtettevõtja“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Royal Boskalis Westminster N.V. („sihtettevõtja“, Madalmaad).

Hal omandab sihtettevõtja üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Hal: üleilmne äriühinguna asutatud fond, mis investeerib mitmesugustesse sektoritesse, sh merendus, mahutiteenused, meedia, finantsteenused, jaemüük, kontorimööbel, puidu- ja ehitustarbed; |
| --- | --- |

—

Hal: üleilmne äriühinguna asutatud fond, mis investeerib mitmesugustesse sektoritesse, sh merendus, mahutiteenused, meedia, finantsteenused, jaemüük, kontorimööbel, puidu- ja ehitustarbed;

| — | sihtettevõtja: üleilmne merendusteenuste ettevõtja, kes tegutseb süvendamise, avamererajatiste ja -transpordi, allveeteenuste, pukseerimise ja pääste ning kaldataristu valdkonnas. |
| --- | --- |

—

sihtettevõtja: üleilmne merendusteenuste ettevõtja, kes tegutseb süvendamise, avamererajatiste ja -transpordi, allveeteenuste, pukseerimise ja pääste ning kaldataristu valdkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10578 – CVC / EKATERRA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 170/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | CVC (Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC (Luksemburg),

| — | ekaterra (Madalmaad). |
| --- | --- |

—

ekaterra (Madalmaad).

CVC omandab ekaterra üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CVC: CVC haldab investeerimisfonde ja -platvorme. Üks CVC fondide portfelli kuuluv äriühing, Zabka Polska S.A., tegeleb Poolas toidukaupade jaemüügiga; |
| --- | --- |

—

CVC: CVC haldab investeerimisfonde ja -platvorme. Üks CVC fondide portfelli kuuluv äriühing, Zabka Polska S.A., tegeleb Poolas toidukaupade jaemüügiga;

| — | ekaterra: ekaterra ja selle tütarettevõtjad tegutsevad teesektoris, mis hõlmab teelehtede kasvatamist, töötlemist ja varustamist ning teetoodete uurimist ja arendamist, valmistamist, tootmist, pakendamist, pakkimist, turustamist, jaotamist ja müüki kõikjal maailmas (v.a Unileveri osalemised PepsiLiptoni ühisettevõtmistes Pepsicoga valmisteede puhul). |
| --- | --- |

—

ekaterra: ekaterra ja selle tütarettevõtjad tegutsevad teesektoris, mis hõlmab teelehtede kasvatamist, töötlemist ja varustamist ning teetoodete uurimist ja arendamist, valmistamist, tootmist, pakendamist, pakkimist, turustamist, jaotamist ja müüki kõikjal maailmas (v.a Unileveri osalemised PepsiLiptoni ühisettevõtmistes Pepsicoga valmisteede puhul).

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10578 – CVC / EKATERRA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 170/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Selfinvest ApS („Selfinvest“, Taani), mille üle on valitsev mõju perekonnal Østergaard, |
| --- | --- |

—

Selfinvest ApS („Selfinvest“, Taani), mille üle on valitsev mõju perekonnal Østergaard,

| — | LLG A/S („LLG“, Taani), mille üle on valitsev mõju perekonnal Brunsborg, |
| --- | --- |

—

LLG A/S („LLG“, Taani), mille üle on valitsev mõju perekonnal Brunsborg,

| — | Selected Car Group A/S („SCG JV“, Taani). |
| --- | --- |

—

Selected Car Group A/S („SCG JV“, Taani).

Selfinvest ja LLG omandavad SCG JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja varade üleandmise ning aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Selfinvest on erinevate, peamiselt laevanduse valdkonna äriühingute kontserni valdusühing. Selfinvest tegutseb näiteks ülemaailmse riskijuhtimise, terminali- ja stividorteenuste, ekspedeerimis-, punkri-, nafta- ja kemikaalitankerite ning infotehnoloogia valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Selfinvest on erinevate, peamiselt laevanduse valdkonna äriühingute kontserni valdusühing. Selfinvest tegutseb näiteks ülemaailmse riskijuhtimise, terminali- ja stividorteenuste, ekspedeerimis-, punkri-, nafta- ja kemikaalitankerite ning infotehnoloogia valdkonnas,

| — | LLG on perekond Brunsborgi kontrolli all ja kontrollib erinevate peamiselt jaemüügisektori äriühingute kontserni, sealhulgas mööbli jaemüügiketti JYSK. |
| --- | --- |

—

LLG on perekond Brunsborgi kontrolli all ja kontrollib erinevate peamiselt jaemüügisektori äriühingute kontserni, sealhulgas mööbli jaemüügiketti JYSK.

3.

SCG JV võtab üle Selfinvesti ja LLG praeguse liisingutegevuse, mis on peamiselt seotud luksusklassi autode ja kaubikute liisimisega. Lisaks annavad lepinguosalised oma vähetähtsa, kasutatud sõidukite müügiga seotud liisingutegevuse üle SCG-le ning Selfinvest annab üle oma investeerimistegevuse luksussõidukitesse.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10682 – VALEO / VSEA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 170/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Valeo SE („Valeo“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Valeo, |
| --- | --- |

—

Valeo SE („Valeo“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Valeo,

| — | Valeo Siemens eAutomotive GmbH („VSEA“, Saksamaa), mille üle on ühine valitsev mõju ettevõtjatel Valeo ja Siemens AG. |
| --- | --- |

—

Valeo Siemens eAutomotive GmbH („VSEA“, Saksamaa), mille üle on ühine valitsev mõju ettevõtjatel Valeo ja Siemens AG.

Valeo omandab VSEA üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Valeo: aktsiaselts, mis on tegev autoosade tootja ja turustajana; |
| --- | --- |

—

Valeo: aktsiaselts, mis on tegev autoosade tootja ja turustajana;

| — | VSEA: Valeo ja Siemens AG täielikult toimiv ühisettevõte, mis töötab välja, toodab ja müüb kõrgepinge elektrimootoreid ja komponente konkreetselt elektriautodes ja pistikühendusega hübriidsõidukites kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

VSEA: Valeo ja Siemens AG täielikult toimiv ühisettevõte, mis töötab välja, toodab ja müüb kõrgepinge elektrimootoreid ja komponente konkreetselt elektriautodes ja pistikühendusega hübriidsõidukites kasutamiseks.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10682 – VALEO / VSEA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/15

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 170/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„La Mancha“

PDO-ES-A0045-AM04

Teate esitamise kuupäev: 27.1.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Organoleptiliste omaduste uuesti määratlemine

KIRJELDUS

Organoleptiliste omaduste kirjeldustes on tehtud järgmised muudatused.

Kuiv noor roosa vein: värvust kirjeldav sõna „punakas“ on asendatud sõnaga „lõheoranž“. Aroomi kirjeldavad sõnad „puuvilja- ja lillenoodiga“ on asendatud sõnadega „sordist tulenevad esmased aroomid“.

Kuiv traditsiooniline roosa vein: värvust kirjeldav sõna „punakas“ on asendatud sõnaga „lõheoranž“. Aroomi kirjeldavad sõnad „sordist tulenevad esmased aroomid“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Kuiv traditsiooniline punane vein: aroomi kirjeldavad sõnad „puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Poolvahuvein: aroomi kirjeldav sõna „puuviljased“ on asendatud sõnadega „sordist tulenevad esmased aroomid“ ja välja on jäetud sõnad „puuviljane järelmaitse“.

Kvaliteetvahuvein: aroomi kirjeldav sõna „puuviljane“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.2.1 alapunkti iv, 2.2.2 alapunkte v ja vii, punkte 2.2.7 ja 2.2.8 ning koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatustega, kuna organoleptiliste omaduste kohandamisega selleks, et neid oleks võimalik organoleptilise analüüsi käigus paremini hinnata, ei muudeta oluliselt lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJUSED

Noorte roosade veinide kirjelduse muudatuste põhjused on järgmised: värvus ja praegused turusuundumused selliste veinide tootmises; aroom, kuna on kindlaks tehtud, et võib olla noori roosasid veine, millel on rohttaimede või muude esmaste aroomide nüansid, mida eelmises sõnastuses ei ole kasutatud, kuid mis ei mõjuta seda tüüpi veini omadusi.

Traditsiooniliste kuivade roosade ja punaste veinide kirjelduse muutmine on tingitud vaatides või tünnides laagerdamisest, mis tähendab, et nende veinide organoleptilised kirjeldused tuleb uuesti sõnastada, kuna neil puuduvad sordist tulenevad esmased aroomid ja puuviljaaroom. Roosa veini värvust puudutav muudatus on tehtud eespool nimetatud põhjustel.

Samuti ei ole teatavatest sortidest valmistatud poolvahuveinil ja vahuveinil puuviljaaroomi, vaid lille- või muu aroom, mistõttu tuleb ka nende veinide organoleptiline kirjeldus uuesti sõnastada.

2.   Uue pakendivormi lisamine

KIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega veinide „La Mancha“ puhul on lisatud uus pakendamisvorm. Valgete, roosade ja punaste noorte veinide puhul lubatakse kasutada 18–40 cl suuruseid plekkpurke vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

On parandatud viga, asendades sõna „villitud“ sõnaga „pakendatud“. Sulguri liiki käsitlevas lõigus on nüüd erand plekkpurkide ja säilituskott-karbis-tüüpi pakendite kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJUSED

Eesmärk on suurendada kaitstud päritolunimetusega veinide „La Mancha“ pakendite valikut, kuna praegused turusuundumused näitavad, et nõudlus seda liiki pakendite järele kasvab. Lisaks ei mõjuta seda liiki veinipakend veini omadusi.

Ülejäänud kaks muudatust on teksti parandused.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

La Mancha

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valged ja roosad veinid, noored ja traditsioonilised veinid ning valged tammevaadis laagerdunud veinid

LÜHIKIRJELDUS

Vähese alkoholisisaldusega. Valgete veinide värvus varieerub rohekatest toonidest kollaseni, kuid mitte kuldkollaseni, lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, veinid on kergelt happelise ja heas tasakaalus maitsega.

Kui vein on vaadis laagerdunud, on see kuld- või õlgkollase värvusega, tunda on röstimislõhna ja vanillinüansse, tammenoote, puuviljasust; püsiva järelmaitsega.

Roosa veini värvus varieerub roosakast toonist lõheoranžini, lõhn on puhas, sordist tulenevate esmaste aroomidega, kergelt happelise, heas tasakaalus ja puuviljase maitsega.

Vaadis kääritatud veini lõhnas ja järelmaitses on tunda vaadist tulenevaid varjundeid.

| * | Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 190 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul). |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 140 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

140

2.   Noored ja traditsioonilised punased veinid ning tammevaadis laagerdunud punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Värvus varieerub lillakaspunasest granaatpunaseni, lõhn on puhas ja puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, maitse on tanniinine ning hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga, püsiva puuviljase järelmaitsega. Vaadis laagerdunud veini värvus varieerub granaatpunasest rubiinpunaseni. Lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome ja vanillinüansse. Maitse on heas tasakaalus, on tunda vanillinüansse, pika järelmaitsega. Pikemalt laagerdudes võib vein omandada punakaspruune ja oranžikaid varjundeid, vein on püsiva mesise järelmaitsega, sametise, nüansirohke, täidlase ja hea struktuuriga maitsega. Vaadis kääritatud veinil on lõhnas ja järelmaitses tunda vaadist tulenevaid nüansse.

| * | Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul). |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

130

3.   Looduslikult magus traditsiooniline vein (Vino Tradicional Naturalmente Dulce)

LÜHIKIRJELDUS

Sarnaneb kuivade valgete veinidega, punase veini värvus varieerub granaatpunasest pruunini, väga jõulise aroomiga, mis meenutab puuvilju ja/või džemme, tasakaalustatud ja täidlase maitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

4.   Nimetusega „crianza“, „reserva“ ja „gran reserva“ tähistatud valge ja punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Valge veini värvus varieerub õlgkollasest kuldkollaseni ning värvi sügavus sõltub laagerdumisastmest. Lõhnas on tunda puidu- ja röstimisnüansse. Maitse on tasakaalus. Punase veini värvus varieerub granaatpunasest tellispunaseni, olenevalt laagerdumisajast. Laagerdumise tõttu on ka lõhnas tunda puuviljasemaid noote või puidu- ja/või röstimisnüansse. Heas tasakaalus ja täidlase maitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on tootespetsifikaadis kindlaks määratud olenevalt sellest, kas tegemist on valge või punase veiniga. |
| --- | --- |

**

| *** | Lenduvate hapete alampiirid laagerdumisastme ja -aja järgi. |
| --- | --- |

***

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Valged vahuveinid on sädeleva värvusega, mis varieerub kahvatukollasest kuldkollaseni; roosad vahuveinid on kahvaturoosad. Mullid on peened ja püsivad. Aroom on õrn ja puhas. Maitselt on veinid nüansirohked ja heas tasakaalus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 11,66 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

11,66

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Poolvahuveinid võivad olla valged, mille värvus varieerub eri kollastes toonides, roosad, mille värvus varieerub eri roosades toonides, ja lillakaspunase tooniga punased veinid. Valge veini lõhnas on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, roosa ja punane vein on jõulise lõhnabuketiga, milles on tunda punaseid marju. Need on nüansirohke ja heas tasakaalus maitsega veinid, millel on tuntav süsinikdioksiidi sisaldus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritava

Kaitstud päritolunimetusega valgete, roosade ja punaste veinide valmistamisel kasutatakse üksnes lubatud sorte. Valgeid viinamarjasorte ei ole lubatud segada punastega.

100 kilogrammi saagi kohta saadakse kõige rohkem 74 liitrit veini.

Valgete ja roosade veinide valmistamisel kobarad purustatakse ja seejärel lastakse virdel nõrguda või see nõrutatakse, sealjuures võib enne toimuda leotamine lõhna- ja värvainete eraldamiseks, kääritades virret temperatuuril kuni 22 °C.

Punaseid veine kääritatakse koos pressimisjääkidega vähemalt kolm päeva temperatuuril kuni 28 °C.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist |
| --- | --- |

1.

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist |
| --- | --- |

2.

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

74 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist |
| --- | --- |

3.

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist |
| --- | --- |

4.

Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

96,2 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

La Mancha on Hispaania keskosas Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas asuv looduslik ja ajalooline piirkond, mis hõlmab Albacete provintsi põhjaosa, Ciudad Reali lõuna- ja edelaosa, Toledo idaosa ning Cuenca provintsi edelaosa.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | AIREN |
| --- | --- |

AIREN

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO – CENCIBEL |
| --- | --- |

TEMPRANILLO – CENCIBEL

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Vein

La Mancha tasandikul annab miotseeniaegse lubjakivi, mergeli ja liiva settimise tulemusel tekkinud koostisega muld pruuni või punakaspruuni pinnase. Lubjakivimuldaderikas La Mancha piirkond on ideaalne paik, kus toota täidlaseid punaseid veine, mis sobivad laagerdumiseks, ning ühtlasi annab liivane lubjakivi veinile meeldiva alkoholisisalduse.

Kuivus (300–350 mm sademeid aastas) ja rohke päikesepaiste (3 000 tundi) annavad tulemuseks intensiivse värvusega veinid, mille lõhnabukett on selgelt jõulisem.

Viinamarjaistanduste keskmine saagikus on väike, aidates samuti tagada veinide suure tasakaalu.

8.2.   Poolvahuvein

Ekstreemne mandriline kliima, punakaspruuni pinnase mulla koostis ja kõrge temperatuur võimaldavad saada puuviljaste lõhnanüanssidega poolvahuveine. Nende veinide valmistamisel kasutatakse baasveinina veine, mida on kirjeldatud veinide punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka nende veinide suhtes.

8.3.   Kvaliteetvahuvein

Geograafiline keskkond võimaldab kasvatada tootespetsifikaadis kindlaksmääratud sorte, mis annavad veinidele nüansirohkuse ja hea tasakaalu. Samuti annab sademete vähesus ja rohke päikesevalgus naturaalse alkoholisisalduse, mis võimaldab toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Vahuveinide tootmiseks kasutatakse baasveinina veine, mis on nimetatud veine käsitlevas punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka vahuveinide suhtes.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus

Ühe kindla viinamarjasordi nime kasutamiseks peab vähemalt 85 % viinamarjadest pärinema sellest sordist ja see peab olema sellisena kirjas ka veinikeldri registris.

Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide „La Mancha“ märgistusel võib kasutada nimetusi Premium ja Reserva.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 25.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2022/C 170/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Roero“

PDO-IT-A1261-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 19.7.2018

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Märgistamiseeskirjad

Veinitüüpide „Roero“ Arneis ja „Roero“ Arneis Spumante (vahuvein) päritolunimetust võib kasutada ka eraldi, viinamarjasorti nimetamata, st Roero või Roero Arneis ja Roero Spumante või Roero Arneis Spumante.

See muudatus kajastab tootjate soovi edendada paremini päritolunimetust ja viidet tootmispiirkonnale ning teha seda ka sordi „Arneis“ viinamarjadest toodetud valgete veinide puhul kooskõlas sätetega, mida kohaldatakse juba sordi „Nebbiolo“ viinamarjadel põhineva veinitüübi „Roero“ Rosso (punane) suhtes.

Koonddokumendi punkti 9 (Lisatingimused) ja tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 7 on muudetud.

2.2.   Nimetused ja veinid

Veinide „Roero“ / „Roero“ Arneis Riserva tutvustus 1. kategooria (vein)

Tootjad soovisid ära kasutada tootmispiirkonnas laialt kasvatatavast viinamarjasordist „Arneis“ valmistatud „Roero“ KPN-veinide sobivust laagerdamiseks. See kajastab nimetatud veini tootjate hulgas viimastel aastatel üha rohkem levinud suundumust ning võimaldab neil ühtlasi laiendada tarbijatele pakutavat veinide valikut.

Koonddokumendi punkti 4 (Veinide kirjeldus) ja tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5 ja 6 on muudetud.

2.3.   Tootmispiirkond

Tegemist on redaktsioonilise muudatusega, millega esitatakse tootmispiirkonna piiride põhjalikum kirjeldus. Sõnad „kuni jõuab Piobesi d’Alba – Guarene’ provintsimaanteeni“ on asendatud sõnadega „kuni jõuab provintsimaanteeni SP 10. Piirijoon kulgeb mööda maanteed SP 10 kuni ristumiseni maakonnamaanteega SR 29, kulgeb mööda seda maanteed põhja poole kuni Corneliano d’Alba ja Guarene valla piirini, mida mööda see kulgeb edasi kuni provintsimaanteeni SP 171.“

See on tootmispiirkonna täpsem kirjeldus, millest ei tulene piirkonna enda muutmist ega laiendamist.

Koonddokumendi punkti 6 (Määratletud geograafiline piirkond) ja tootespetsifikaadi artiklit 3 (Viinamarjade tootmispiirkond) on muudetud.

2.4.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad

| a) | Sõnad „kõrgus: kuni 400 m merepinnast“ on välja jäetud. |
| --- | --- |

a)

Sõnad „kõrgus: kuni 400 m merepinnast“ on välja jäetud.

Viinamarjakasvatuse kõrguspiirang 400 m merepinnast on välja jäetud, sest tootmispiirkonnas ei leidu selliseid kõrgusi; seetõttu sooviti selline viide välja jätta, et spetsifikaadis kajastataks tegelikke olusid.

Tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 on muudetud.

| b) | Viinapuude puhul lubatud kujundamise ja lõikamise süsteemide piirangud on välja jäetud, sest lisaks traditsioonilistele viinapuude ülessidumise võtetele ja Guyot’ lõikusele võib kvaliteetviinamarjade tootmiseks spetsifikaadis kindlaks määratud ulatuses kasutada ka muid süsteeme. |
| --- | --- |

b)

Viinapuude puhul lubatud kujundamise ja lõikamise süsteemide piirangud on välja jäetud, sest lisaks traditsioonilistele viinapuude ülessidumise võtetele ja Guyot’ lõikusele võib kvaliteetviinamarjade tootmiseks spetsifikaadis kindlaks määratud ulatuses kasutada ka muid süsteeme.

Agronoomia- ja viinamarjakasvatusmeetodid on aastatega arenenud ja tootjad on kindlaks teinud, et eriti sorti „Arneis“ võib edukalt kasvatada isegi juhul, kui kasutatakse praegu lubatuist erinevaid sidumisvõtteid, mis võimaldavad kasvatada viinamarju, millel on ideaalsed omadused kaitstud päritolunimetusega „Roero“ kvaliteetveinide tootmiseks. Tootjad võivad kasutusele võtta meetodeid, mis nende arvates sobivad kõige paremini nende toodetavate viinamarjade ja veinide kvaliteedi parandamiseks.

Tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 on muudetud.

| c) | Erakorraline kastmine on lubatud. |
| --- | --- |

c)

Erakorraline kastmine on lubatud.

Viimaste aastate kliimamuutuste tagajärjel ja arvestades asjaolu, et Roero piirkonna mullastik on valdavalt liivane, peetakse mõistlikuks see võimalus lisada, et vältida veestressi probleemi, eriti noorematel taimedel.

Tootespetsifikaadi artiklit 4 on muudetud.

2.5.   Veinivalmistamise eeskirjad

„Roero“ (valgete) veinitüüpide puhul on lisatud kohustuslikud laagerdumisajad seoses termini Riserva (16 kuud) ja täiendava geograafilise tähise kasutamisega (4 kuud).

Tootjate kogemuse põhjal on kehtestatud minimaalne laagerdumisaeg, et saavutada kvaliteediomadused, mida nad kavatsevad kasutada nende veinide klassifitseerimiseks.

Tootespetsifikaadi artiklit 5 (Veinivalmistamise eeskirjad) on muudetud.

2.6.   Veinide kirjeldus – tarbimisomadused

Veinide „Roero“ / „Roero“ Arneis 1. kategooria (vein) puhul on suurendatud minimaalset üldalkoholisisaldust mahuprotsentides ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust ning laiendatud värvuse kirjeldust.

Need muudatused põhinevad viimasel viiel aastal toodetud veinide analüüsimise tulemustel ning on seotud kliimamuutuste tagajärgedega, eelkõige kõrgemate temperatuuridega, kuna on registreeritud üldine ja pidev miinimumtemperatuuri tõus, mis mõjutab viinamarjade tugevust ja ekstraktide kontsentratsiooni.

Reageerimaks neile tingimustele on veinitüüpide „Roero“ / „Roero“ Arneis, samuti Riserva minimaalset üldalkoholisisaldust suurendatud 11 mahuprotsendilt 12 mahuprotsendile ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust 15 g/l-lt 15,50 g/l-le.

| — | Värvusvahemikku on laiendatud toonist „õlgkollane“ toonide vahemikuni „õlgkollane kuni kuldkollane“, sest ekstraktide kõrgem kontsentratsioon ja võimalik selitamine või laagerdamine puitvaatides võib anda tulemuseks veinid, mille värvitoonide ulatus on suurem. |
| --- | --- |

—

Värvusvahemikku on laiendatud toonist „õlgkollane“ toonide vahemikuni „õlgkollane kuni kuldkollane“, sest ekstraktide kõrgem kontsentratsioon ja võimalik selitamine või laagerdamine puitvaatides võib anda tulemuseks veinid, mille värvitoonide ulatus on suurem.

| — | Veinide „Roero“ Rosso ja „Roero“ Bianco 1. kategooria (vein) kirjeldust on laiendatud müüki lubamisel kasutatavate täpsemate viidetega nende aroomi kohta. |
| --- | --- |

—

Veinide „Roero“ Rosso ja „Roero“ Bianco 1. kategooria (vein) kirjeldust on laiendatud müüki lubamisel kasutatavate täpsemate viidetega nende aroomi kohta.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4 (Veinide kirjeldus).

2.7.   Märgistamiseeskirjad

Sätestati täiendavate geograafiliste üksuste nimede lisamine märgistusele, mis hõlmab valdu ja nende osi või maaregistris määratletud paikkondi vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

Pärast põhjalikku tööd asjakohaste piirkondade väljavalimiseks oli eesmärk veini päritolu paremini identifitseerida ja seega tugevdada veini seost piirkonnaga, kasutades väiksemaid geograafilisi üksusi, mis on piiritletud maaregistris ja asuvad määratletud tootmispiirkonnas.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 9 (Lisatingimused).

2.8.   Pakend

| a) | Loetletud on kõik „Roero“ kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega (DOCG) veinide pakendamiseks lubatud pakendimahud ja loobutud lubamatute pakendimahtude loetlemisest. |
| --- | --- |

a)

Loetletud on kõik „Roero“ kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega (DOCG) veinide pakendamiseks lubatud pakendimahud ja loobutud lubamatute pakendimahtude loetlemisest.

Selguse huvides on loetletud lubatud pakendimahud.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 8.

| b) | „Roero“ DOCG-veinide pakendite puhul loetakse sobivaks kõik sulgemissüsteemid, mis on sätestatud olemasolevates riiklikes ja ELi õigusaktides, välja arvatud üleni plastist valmistatud kroon- ja keermega korgid. |
| --- | --- |

b)

„Roero“ DOCG-veinide pakendite puhul loetakse sobivaks kõik sulgemissüsteemid, mis on sätestatud olemasolevates riiklikes ja ELi õigusaktides, välja arvatud üleni plastist valmistatud kroon- ja keermega korgid.

Tootjatel on lubatud kasutada mis tahes sulgemissüsteeme, mis on sätestatud kehtivates riiklikes ja ELi õigusaktides, välja arvatud üleni plastist valmistatud kroon- ja keermega korgid, sest neid peetakse vähem sobivaks traditsioonilise DOCG-märgisega toote kuvandi puhul.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 8.

2.9.   Viinamarjasaaduste kategooriad

4. kategooria (vahuvein) on asendatud 5. kategooriaga (kvaliteetvahuvein).

Muudatus on seotud piirkonna tegeliku tootmisolukorraga ja kajastab asjaomase tootmise tegelikku taset. „Roero“ DOCG-märgisega vahuveinide tootmine on juba kooskõlas kvaliteetvahuveini kategooria erinõuetega ja nimetatud kategooria veinide omadustega, näiteks seoses nõuetega, mis viinamarjade loomuliku alkoholisisalduse, tootmismeetodi ja liigse rõhu kohta on vastavalt sätestatud kehtivates õigusaktides selle kategooria toodete suhtes.

Muudetud on koonddokumendi artikleid 3 (Viinamarjasaaduste kategooriad), 4 (Veinide kirjeldus) ja 8 (Seos keskkonnaga) ning tootespetsifikaadi artikleid 1–6 ja 9.

2.10.   Seos piirkonnaga

Põhjuslikku seost geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel on täiendatud ja täiustatud seoses toodetavate veinide ja inimtegurite mõjuga.

Muudetud on tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 8.

2.11.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadi artiklis 5 on parandatud mitu trükiviga seoses veinide laagerdumisaja algusega. Tekst „„Roero“ Riserva (valge) täiendava geograafilise tähisega: 16 kuud alates viinamarjade koristamise aasta 1. novembrist“ on parandatud järgmiselt:

„„Roero“ Riserva (valge), ka täiendava geograafilise tähisega: 16 kuud alates viinamarjade koristamise aasta 1. novembrist“.

Seoses veinide müüki andmise ajaga on tekstist „„Roero“ (valge), ka täiendava geograafilise tähisega: alates viinamarjade koristamisele järgneva aasta 1. märtsist“ välja jäetud sõna „ka“, sest see tingimus kehtib üksnes täiendava geograafilise tähisega veinidele „Roero“ (valge)“.

Spetsifikaadi artiklist 6 on välja jäetud järgmine lõik, sest see ei ole enam kooskõlas kehtivate õigusnormidega: „4. Eespool viidatud alampiire ja suhkruvaba ekstrakti sisaldust muudetakse põllumajanduspoliitika ministeeriumi päritolunimetuste ja iseloomulike geograafiliste tähiste kaitse ja kasutamise komitee dekreediga.“

Sõnad „minimaalne loomulik üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“ on asendatud korrektse väljendiga „minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“.

Tootespetsifikaadi artiklisse 7 (Kirjeldus ja esitlemine) on lisatud viide riigi õigusaktide sätetele termini Vigna kasutamise kohta.

Spetsifikaadi 2. lisas on parandatud viga täiendavate geograafiliste üksuste loetelus, milles Guarene omavalitsusüksuse nimi oli kirjutatud vigaselt „Guarente“.

Koonddokumendist on välja jäetud viited välisdokumentidele kui spetsifikaadi lisadele.

Koonddokumendi osas „Muu teave“ on ajakohastatud mõned kontaktandmed.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Roero

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Roero“, ka Riserva tüüpi – 1. kategooria (vein)

(Punast) „Roero“ veini valmistatakse „Nebbiolo“ viinamarjadest.

Värvus: rubiin- või granaatõunapunane.

Lõhn: iseloomulik, puuviljane, mõnikord punaste puuviljade, näiteks kirsi, hapukirsi, vaarika, põldmuraka ja mustsõstra varjundiga või vürtsikate nootidega, võimalik puiduvarjund.

Maitse: kuiv, täidlane, harmooniline, võib olla tunda tanniine.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 %

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Roero“ / „Roero“ Arneis, ka Riserva ja Vigna tüüpi – 1. kategooria (vein)

„Roero“ Bianco (valge), ka Riserva ja/või Vigna tüüpi veine valmistatakse kohaliku valge viinamarjasordi „Arneis“ viinamarjadest.

Värvus: kahvatu õlgkollane kuni kuldkollane.

Lõhn: õrn, iseloomulik, mõnikord peene ja elegantse aroomiga, mis meenutab valgeid lilli, ning värskete puuviljade varjundiga õuntest virsiku ja sarapuupähkliteni, võimalik on puiduvarjund.

Maitse: kuiv, elegantne, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,50 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,0

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Roero“ / „Roero“ Arneis Spumante – 5. kategooria (kvaliteetvahuvein)

(Vahuveini) „Roero“Spumante valmistatakse kohaliku valge viinamarjasordi „Arneis“ viinamarjadest.

Vaht: peenemulliline ja püsiv.

Värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane.

Lõhn: õrn, värske, võimalik pärmi, leivakoorukest ja vanilli meenutav varjund.

Maitse: brut nature kuni magus; elegantne, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

| a. | Peamised veinivalmistustavad |
| --- | --- |

a.

Peamised veinivalmistustavad

–

| b. | Maksimaalne toodang |
| --- | --- |

b.

Maksimaalne toodang

„Roero“

56 hektoliitrit hektari kohta

„Roero“ Arneis, ka Spumante

70 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

„Roero“ veini valmistatakse Cuneo provintsi 19 vallas, mis asuvad Tanaro jõe vasakkaldal Roero nime kandvas piirkonnas.

Veinipiirkond hõlmab kogu Roero maa-ala, milles on sobivad tingimused, et tagada käesolevas spetsifikaadis kirjeldatud veini omadused.

Nimetatud Cuneo provintsi piirkond hõlmab kogu järgmiste valdade haldusterritooriumi: Canale, Corneliano d’Alba, Piobesi d’Alba ja Vezza d’Alba; samuti järgmiste valdade osad: Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero ja Sommariva Perno.

Selle ala piirid on kindlaks määratud järgmiselt. Ala piirijoon kulgeb alates Asti ja Cuneo provintsi ning Priocca ja Canale valla piiride ristumiskohast põhja suunas piki Cuneo ja Asti provintsipiiri kuni Gianoglio ristmikuni (kõrgus 350 m) Montà d’Albas. Siis ühineb see provintsimaanteega, mis viib Sterlotti piimafarmini ja kulgeb piki San Vito teed kuni selle ristumiseni Colle de Cadibona teega (riigimaantee nr 29).

Piirijoon kulgeb piki riigimaanteed kuni Rollandi jõe sillani, siis piki jõge kuni selle ühinemiseni Prasanino jõega ja Prasaninot mööda ülesvoolu kuni 303 m kõrguseni, seejärel 310 m kõrgusele. See kulgeb piki provintsimaanteed Madonna delle Grazie poole kõrgusteni 315, 316 ja 335 m, Perona piimafarmini, seejärel pinnaseteed mööda piki Campetto jõge kuni ristumiseni Valle San Lorenzo – Santo Stefano provintsimaanteega 313 m kõrgusel.

Piirijoon kulgeb maanteed mööda Santo Stefano Roero poole kuni Beggioni piimafarmi viiva pinnaseteeni, möödub Beggioni piimafarmist ja kulgeb mööda Molli piimafarmi viivat teed (kõrgus 376 m) kuni Prella jõeni. Piirijoon laskub seda jõge mööda pinnaseteeni, mida mööda see kulgeb tagasi üles kuni Furinetti piimafarmini ja Audanoni (kõrgus 381 m) ning laskub kõrgusele 336 m. Pärast Roero provintsimaanteed kulgeb piirijoon piki Serramiana orgu kõrgusele 360 m. See ühineb Canemorto orgu viiva teega (kõrgus 362 m) ja kulgeb piki seda Baldisseroni (kõrgus 410 m).

Baldisserost läänes kulgeb piirijoon kõrgustel 402–394 m piki ahelikku kuni Baldissero – Sommariva Perno valla piirini kõrgusel 417 m ning mööda seda piiri alla kõrgusele 402 m.

Kõrgusel 402 m läbib see Villa di Sommariva ning kulgeb Bocche dei Garbine ja Bocche della Merla kaudu kõrgusele 429 m Pocapaglia – Sommariva Perno valla piiril ning ületab selle.

Sealt suundub see otse kõrgustele 422 ja 408 m ning edasi läbi Bocche della Ghia kuni San Sebastianoni (kõrgus 391 m).

Sealt kulgeb see mööda Pocapaglia valla teed, pöörab vasakule ning laskudes piki Meinina jõge alla kohtub see Gera jõega ja järgib seda kuni Alba-Bra raudteeni, suundub mööda raudteed itta kuni Monticello d’Alba – Alba valla piirini Piana Biglini lähedal. Sealt kulgeb piirijoon edasi põhja piki Monticello d’Alba – Alba, Corneliano d’Alba – Alba, Piobesi d’Alba – Alba, Piobesi d’Alba – Guarene ja Corneliano d’Alba – Guarene valla piire, kuni jõuab provintsimaanteeni SP 10. Piirijoon kulgeb piki nimetatud maanteed kuni ristumiseni maakonnamaanteega SR 29, kulgeb mööda seda maanteed põhja poole kuni Corneliano d’Alba ja Guarene valla piirini, mida mööda see kulgeb edasi kuni provintsimaanteeni SP 171. Sealt kulgeb piirijoon mööda kiirteed Guareneni, ületab ringtee ja ristub San Stefano omavalitsusüksuse teega 288 m kõrgusel. Seejärel kulgeb piirjoon piki Maso kohalikku teed ja Morrone kohalikku teed kuni Cà del Rio (165 m) provintsimaanteeni, mis viib Castagnitosse, kulgeb seda maanteed pidi kuni ristumiseni San Carlo della Serra omavalitsusüksuse teega. 214 m kõrgusemärgi juures kulgeb piirjoon piki San Pietro omavalitsusüksuse teed kuni Moisa külakeseni. Siis kulgeb piirijoon mööda Moisa omavalitsusüksuse teed kuni ristumiseni Santa Maria teega samanimelise kiriku lähedal kõrgusel 196 m. Edasi kulgeb see mööda omavalitsusüksuse surnuaia teed, kuni ristub Leschea omavalitsusüksuse teega, möödub 200 m ja 193 m kõrgusmärkidest ja jõuab 244 m märgini, kust suundub edasi Castellinaldo-Priocca-Magliano provintsimaanteeni ja kulgeb piki seda, möödub San Michele farmi lähedal 269 m kõrgusmärgist, kuni ristub Magliano Alfieri – Priocca provintsimaanteega. Sealt kulgeb piirijoon kirde suunas piki Priocca provintsimaanteed läbi San Bernardo ja San Vittore kuni 213 m kõrgusmärgini, kus see jõuab provintsimaanteele nr 2 (varasem 231). Seejärel kulgeb see maanteed mööda kirdesse kuni ristumiseni Priocca-Govone provintsimaanteega, mis kulgeb läbi San Pietro küla ja Via Piana küla kuni Govone surnuaiani. Sealt kulgeb piirijoon loodese, ühineb lühikesel lõigul Craviano omavalitsusüksuse teega 253 m kõrgusmärgi lähedal, enne kui hakkab kulgema mööda Bricco Genepreto omavalitsusüksuse teed, möödudes San Roccost ja Monte Bertolo farmi lähikonnast ja jõuab lõpuks Cuneo ja Asti valla piirini. Piirijoon kulgeb seda piiri mööda läände, kuni ristub Priocca ja Canale valla piiriga.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Arneis B“. |
| --- | --- |

„Arneis B“.

| | „Nebbiolo N“. |
| --- | --- |

„Nebbiolo N“.

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   „Roero“ KPN – Info geograafilise piirkonna kohta

Roero veinipiirkond hõlmab Tanaro jõe vasakkaldal 19 valda, kus kasvatatakse peamiselt kahte viinamarjasorti: „Nebbiolo“ ja „Arneis“. Roero piirkonnale on iseloomulik kivimimoodustis, mis on seotud geoloogilise nähtusega, mida nimetatakse „Tanaro haardeks“ (cattura del Tanaro) ja mis seisneb maakoore liikumisest põhjustatud jõe voolusuuna muutuses. See muutus põhjustas vahelduvate liiva-, savi- ja paekivikihtide tekke, mis eri piirkondades paiknevad eri moodi. Piirkonna mullad on seetõttu Po laheks nimetatud muistse sisemere kristalsele aluspõhjale ammusel ajal eri allikatest settinud üksteist katvate kihtide purunemise ja segunemise tulemus. Viinamarjaistandused on künklikel aladel, mis punaste veinide sortide puhul asuvad eranditult lõunanõlvadel. Valgete veinide sortide puhul on lubatud ka põhja poole avatud nõlvad.

8.2.   Toote selliste omaduste või tunnuste üksikasjalik kirjeldus, mis on valdavalt või eranditult seotud geograafilise piirkonnaga

Selle piirkonna veinide jaoks on mullastikul otsustav tähtsus; liiva suurem osakaal annab tulemuseks värsked, elegantsed, peene aroomibuketiga veinid, savi mõjutab veinide värvust ja paekivi nende peent aroomi.

1. kategooriasse (vein) kuuluvad punased veinid valmistatakse „Nebbiolo“ sordist, mida kasvatatakse peamiselt lõunanõlvadel ja mis on hästi kohastunud kõige järsemate nõlvade toitainevaesemate ja liivasemate muldadega. Viljeluspiirkonnal (terroir) on otsustav tähtsus, sest see määrab viinamarjade kasvamise ja küpsemise algusest peale, kui viinapuud kasvavad värskel ja õrnal aluspinnasel, ning annavad veinidele lõpuks kirka rubiinpunase värvuse, millele laagerdumisel lisandub granaatõunapunane varjund. Aroomis on tunda punaseid puuvilju, nagu kirsid, hapukirsid, vaarikad, põldmurakad ja mustsõstrad, mida mõnikord saadavad sametised tanniinid või vürtsised noodid, eriti Riserva veinide või muul viisil laagerdatud veinide puhul.

1. kategooriasse (vein) ja 5. kategooriasse (kvaliteetvahuvein) kuuluvad valged „Roero“ veinid valmistatakse sordi „Arneis“ valgetest viinamarjadest, mida kasvatatakse nii lõunanõlvadel kui ka jahedamatel põhjakaarde avanevatel aladel. Sordile „Arneis“ sobivad hästi Roero piirkonna kuivad liivakivimullad, mis on lahtised ja vett hästi läbilaskvad ning milles liivased kihid vahelduvad mergliga, ning tulemuseks on veinid, mille õrn ja elegantne aroom meenutab valgeid lilli või värskeid puuvilju, nagu õunad ja virsikud, või sarapuupähkleid. Sellisel maapinnal hästi kasvava viinamarjasordi „Arneis“ omadused annavad tulemuseks vahuveinid, mis on õrnad, puuviljased ja värsked ning hea happesusega, mis tuleneb päevaste ja öiste temperatuuride erinevusest ja mõne istanduse paiknemisest põhjanõlvadel.

8.3.   Põhjuslik seos 8.1 ja 8.2 jaos osutatud geograafilise piirkonna elementide ning inimtegurite vahel

Piirkonna traditsioonilised viinamarjasordid „Arneis“ ja „Nebbiolo“ on tihedalt seotud Roero viinamarjakasvatajate kultuuriga. Sorti „Arneis“ on kasvatatud Roero mäenõlvadel alates 15. sajandist ning ajalooliselt ja kultuuriliselt näib sordi nimi tulenevat kohalike tootjate omaaegsest kombest seostada selle veini iseloomu murdesõnaga, mis tähendab tõrksat, ebausaldusväärset ja äkilist isikut. Teised allikad seostavad seda murdesõnaga „renexij“, millega 15. sajandil märgiti sorti „Arneis“ ja mis pärines Canale linna kohal kõrguvates mägedes asunud viinamarjaistanduse Renesio nimest.

Roero piirkonnale on iseloomulikud väga järsud nõlvad, mis nõuavad suurt tähelepanu ja palju tööd. Seetõttu oli oluline tegur meelekindlus, mida ilmutasid siinsed viinamarjakasvatajad, kes suurte jõupingutustega, mida see maa neilt nõudis, omandasid vajalikud teadmised ja kogemused, et tulla võimalikult hästi toime kõigi viinamarjaistanduses saagi koristamiseni tehtavate töödega.

Lisaks on tootjad aja jooksul pidevalt arendanud oma viinamarjakasvatamise võtteid, kasutades uuringuid maa kõige sobivama tsoneerimise kohta, et tagada toodetud veinide kvaliteet, arvestades ilmakaari ja mullastikku ning jättes kasutusest kõrvale orupõhjade maa, mis on liiga tasane, liiga märg ja liiga vähese päikesepaistega. Teine oluline tegur on tootjate pikaajaline kogemus veinide laagerdamisega, sealhulgas puitvaatides, eriti Riserva veinide puhul. See võimaldab toota elegantseid punaseid veine, mida iseloomustavad sametised tanniinid, vürtside varjundid ja granaatõuna värvitoonid, ning valgeid veine, mis sisaldavad värskeid ja puuviljanoote ning mille värvus varieerub õlgkollasest kuldkollaseni. „Roero“ DOCG-märgisega vahuveinidel, mida toodetakse vastavalt 5. kategooria (kvaliteetvahuvein) suhtes kehtivate õigusaktide nõuetele, on pärmi, leivakoorukese ja vanilli varjundiga aroom ning neid toodetakse maitsevariandis brut nature kuni magus, milles kajastub nende mitmekülgsus.

9.   Muud olulised tingimused

Täiendavad geograafilised üksused

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

„Roero“ KPN-veinide märgistusel võib esitada tootmispiirkonnas asuvate väiksemate „täiendavate geograafiliste üksuste“ nimed, mis viitavad konkreetselt määratletud valdadele, nende osadele või paikkondadele, mis on esitatud asjakohases loetelus.

Märgistusnõuded

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

„Roero“ KPN-veinidel, mida valmistatakse viinamarjasordist „Arneis“, on viinamarjasordi nimetamine märgistusel vabatahtlik.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---