# Официален вестник C 151I/2022

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 151I |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 656 април 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 151I

Издание на български език

Информация и известия

Година 656 април 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2022/C 151 I/01 | Съобщение на Комисията — Насоки за държавите членки във връзка с преките чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус с оглед на военната агресия срещу Украйна и ограничителните мерки, предвидени в приетите наскоро регламенти на Съвета относно санкциите | 1 |

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2022/C 151 I/01

Съобщение на Комисията — Насоки за държавите членки във връзка с преките чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус с оглед на военната агресия срещу Украйна и ограничителните мерки, предвидени в приетите наскоро регламенти на Съвета относно санкциите

1

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 6.4.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

CI 151/1

---

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

Насоки за държавите членки във връзка с преките чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус с оглед на военната агресия срещу Украйна и ограничителните мерки, предвидени в приетите наскоро регламенти на Съвета относно санкциите (1)

(2022/C 151 I/01)

Европейският съюз е отворен за чуждестранни инвестиции, което е от съществено значение за икономическия растеж, конкурентоспособността, заетостта и иновациите. Много европейски предприятия са добре интегрирани в световните вериги за доставки, които трябва да продължат да функционират. ЕС ще продължи да бъде привлекателна дестинация за преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ). Нашият отворен подход обаче не е безусловен и трябва да се компенсира с подходящи инструменти за защита на сигурността ни и на нашия обществен ред.

В отговор на непровокираната и необоснована военна агресия на Русия срещу Украйна, подкрепяна активно от Беларус, ЕС прие голям и солиден пакет от ограничителни мерки („санкции“) както срещу Русия, така и срещу Беларус. Санкциите срещу Русия имат за цел да отслабят способността на Кремъл да финансира войната, да наложат ясна икономическа и политическа цена за отговорния за нашествието политически елит на Русия и да намалят неговата икономическа база. ЕС прие допълнителни санкции срещу Беларус с оглед на оказваната от него материална подкрепа за руското нашествие. Целта на санкциите срещу Беларус е да се постигне подобно въздействие.

С Регламент (ЕС) 2019/452 (2) („Регламента за скрининг на ПЧИ“) се предоставя обща за целия ЕС рамка от основно значение, в която Европейската комисия и държавите членки могат да координират действията си във връзка с чуждестранните инвестиции, за да се гарантира защитата на сигурността и обществения ред, в случай че тези цели са застрашени от преки чуждестранни инвестиции. Държавите членки могат също така да извършват скрининг на инвестиции, които не попадат в приложното поле на Регламента за скрининг на ПЧИ, при условие че този контрол се извършва в съответствие с разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали и свободата на установяване.

Въпреки че скринингът на ПЧИ и санкциите са отделни правни инструменти, като всеки от тях има различна цел и различен начин на действие, военната агресия на Русия срещу Украйна налага проявяването на по-голяма бдителност към руските и беларуските преки инвестиции в рамките на единния пазар. Това надхвърля инвестициите на лица или образувания, спрямо които се прилагат санкции. При настоящите обстоятелства съществува повишен риск всяка инвестиция в критични активи в ЕС, пряко или непряко свързана с дадено лице или образувание, което е свързано с руското или беларуското правителство, намира се под контрола на тези правителства или изпитва влияние от тяхна страна, да породи основателни причини за достигане до заключението, че посочената инвестиция може да представлява заплаха за сигурността или обществения ред в държавите членки.

Освен това санкциите на ЕС се прилагат по отношение на всяко лице в рамките на територията на Съюза, по отношение на всяко юридическо лице, образувание или орган в рамките на територията на Съюза или извън нея, което е регистрирано или учредено съгласно правото на държава членка, както и по отношение на всяко юридическо лице, образувание или орган във връзка със каквато и да било стопанска дейност, извършвана изцяло или частично в рамките на Съюза. Поради това ограничителните мерки на ЕС могат да засегнат преките инвестиции от Русия и Беларус по няколко начина. Например не могат да се извършват законосъобразно търговски сделки с посочени в списъка лица и образувания, освен ако законодателството не позволява това по изключение, а банките от ЕС замразяват плащанията, получени от някоя от посочените в списъка руски банки, спрямо които се прилага замразяване на активи. Тези правила са припомнени по-подробно в приложението към настоящото съобщение.

В предишните си съобщения, включително съобщението „Преглед на търговската политика — отворена, устойчива и решителна търговска политика“ (3), Комисията призова всички държави членки да създадат и наложат пълноценен механизъм за скрининг на ПЧИ, за да намерят решение за случаи, при които придобиването на дадена стопанска дейност, инфраструктура или технология или контролът върху тях биха създали риск за сигурността или обществения ред в ЕС. Това е още по-спешно в настоящия контекст.

При съществуващата институционална структура отговорността за скрининга на ПЧИ се носи от държавите членки. Вече в 18 държави членки са в сила национални механизми за скрининг (4). При скрининга на ПЧИ следва да се взема предвид въздействието, оказвано върху сигурността и обществения ред на Съюза като цяло. Когато определят дали дадена пряка чуждестранна инвестиция има вероятност да засегне сигурността или обществения ред, държавите членки могат също така да вземат предвид по-специално дали чуждестранният инвеститор е пряко или косвено контролиран от правителството на трета държава, включително от нейни държавни органи или въоръжени сили, включително чрез структурата на собствеността или чрез значително финансиране, дали чуждестранният инвеститор вече е участвал в дейности, засягащи сигурността или обществения ред в някоя държава членка, както и дали има сериозен риск чуждестранният инвеститор да участва в незаконни или престъпни дейности (5).

Обхватът на Регламента за скрининг на ПЧИ е ограничен до случаите, когато придобиването на субект от ЕС включва преки инвестиции от един или повече субекти, установени извън Съюза. И обратно, случаите, при които става дума само за инвестиции от един или повече субекти, установени в Съюза, в друга държава членка, не попадат в обхвата на регламента, с изключение на сделките, които са част от схема за заобикаляне, създадена с цел избягване на прилагането на регламента. Тези инвестиции обаче могат да подлежат на национален контрол или спрямо тях да се прилагат механизми за скрининг, като могат да се предприемат действия в съответствие с правото на Съюза и по-специално в съответствие с разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали и свободата на установяване.

При настоящите обстоятелства съществува значително повишен риск ПЧИ от руски и беларуски инвеститори да представляват заплаха за сигурността и обществения ред. Поради това в рамките на приложимите правила тези ПЧИ следва да бъдат систематично проверявани и преглеждани много внимателно. Тези рискове могат да бъдат засилени от размера на руските инвестиции в ЕС и интензивността на предишните бизнес отношения между дружествата от ЕС и Русия. Освен това трябва да се обърне особено внимание на заплахите, произтичащи от инвестициите на лица или образувания, свързани с двете правителства, намиращи се под техен контрол или изпитващи влияние от тяхна страна, тъй като посочените правителства имат силен стимул да се намесват в дейности от критично значение в ЕС и да използват възможността си да контролират или ръководят руски и беларуски инвеститори в ЕС за тази цел.

За тази цел Европейската комисия призовава държавите членки:

| — | систематично да използват своите механизми за скрининг, за да оценяват и предотвратяват свързаните с руските и беларуските инвестиции заплахи на основания, свързани със сигурността и обществения ред; |
| --- | --- |

—

систематично да използват своите механизми за скрининг, за да оценяват и предотвратяват свързаните с руските и беларуските инвестиции заплахи на основания, свързани със сигурността и обществения ред;

| — | да осигурят тясно сътрудничество между националните органи, компетентни по отношение на санкциите (6), и тези, които са компетентни за скрининга на инвестициите в контекста на прилагането на санкциите на ЕС, както и за установяването на нарушения и налагането на санкции; |
| --- | --- |

—

да осигурят тясно сътрудничество между националните органи, компетентни по отношение на санкциите (6), и тези, които са компетентни за скрининга на инвестициите в контекста на прилагането на санкциите на ЕС, както и за установяването на нарушения и налагането на санкции;

| — | да прилагат изцяло Регламента за скрининг на ПЧИ, включително чрез активно участие в механизма за сътрудничество между държавите членки, както и между тях и Комисията, с цел справяне с рисковете по отношение на сигурността или обществения ред, свързани с ПЧИ от Русия и Беларус; |
| --- | --- |

—

да прилагат изцяло Регламента за скрининг на ПЧИ, включително чрез активно участие в механизма за сътрудничество между държавите членки, както и между тях и Комисията, с цел справяне с рисковете по отношение на сигурността или обществения ред, свързани с ПЧИ от Русия и Беларус;

| — | да гарантират пълно спазване на изискванията на Директивата относно борбата срещу изпирането на пари (7) с цел предотвратяване на злоупотребите с финансовата система на ЕС; и |
| --- | --- |

—

да гарантират пълно спазване на изискванията на Директивата относно борбата срещу изпирането на пари (7) с цел предотвратяване на злоупотребите с финансовата система на ЕС; и

| — | да осигурят тясно сътрудничество между органите за скрининг на държавите членки, националните компетентни органи и националните насърчителни банки и институции, както и с международните финансови институции, в които държавите членки имат дялово участие, с цел определяне на инвестициите, по-специално от Русия и Беларус, които биха могли да засегнат сигурността или обществения ред в ЕС, и да улесняват пълното спазване на санкциите при дейностите, подкрепяни от горепосочените публични образувания в областта на инвестициите. |
| --- | --- |

—

да осигурят тясно сътрудничество между органите за скрининг на държавите членки, националните компетентни органи и националните насърчителни банки и институции, както и с международните финансови институции, в които държавите членки имат дялово участие, с цел определяне на инвестициите, по-специално от Русия и Беларус, които биха могли да засегнат сигурността или обществения ред в ЕС, и да улесняват пълното спазване на санкциите при дейностите, подкрепяни от горепосочените публични образувания в областта на инвестициите.

Комисията отправя призив към държавите членки, които понастоящем не разполагат с механизъм за скрининг или чиито механизми за скрининг не обхващат всички съответни сделки с ПЧИ или пък не позволяват осъществяването на скрининг преди извършването на инвестициите, спешно да създадат всеобхватен механизъм за скрининг на ПЧИ и междувременно да използват други подходящи правни инструменти за случаи, при които придобиването на дадена стопанска дейност, инфраструктура или технология или контролът върху тях биха създали риск за сигурността или обществения ред в ЕС.

Комисията призовава държавите членки, които са в процес на създаване на такъв механизъм за скрининг, да ускорят приемането му и да подготвят неговото прилагане, включително като го подкрепят с подходящи ресурси.

Накрая, в приложението към настоящото съобщение са описани също така условията, при които на държавите членки може да бъде разрешено да налагат ограничения на свободното движение на капитали и свободата на установяване. Извън рамката на ЕС за скрининг на ПЧИ държавите членки, които са въвели мерки, позволяващи извършването на скрининг на инвестиции в рамките на ЕС с цел преследване по пропорционален начин на легитимни цели на обществената политика, се насърчават настоятелно да използват тези механизми в пълна степен по отношение на инвестициите, които в крайна сметка се контролират от руски или беларуски лица или образувания, с цел справяне с рисковете, посочени в настоящото съобщение.

---

(1)  Регламент (ЕС) No 833/2014 на Съвета относно ограничителни мерки с оглед на действията на Русия, дестабилизиращи положението в Украйна (ОВ L 229, 31.7.2014 г., стр. 1) и неговите изменения, както и Регламент (ЕО) No 765/2006 на Съвета от 18 май 2006 г. относно ограничителни мерки с оглед на положението в Беларус (OВ L 134, 20.5.2006 г., стр. 1) и неговите изменения.

(2)  Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79I, 21.3.2019 г., стр. 1).

(3)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Преглед на търговската политика — отворена, устойчива и решителна търговска политика“, COM/2021/66 final.

(4)  За изчерпателен списък на националните механизми за скрининг и връзките с националното законодателство вж. http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm.

(5)  Член 4 от Регламента за скрининг на ПЧИ.

(6)  Списъкът на националните органи, компетентни за налагането на санкции, е достъпен на следния адрес: https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7)  Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

1.   Преглед на руските и беларуските активи в ЕС (1)

1.1.   Руски инвестиции в ЕС

С оглед на броя на сделките, извършени между 2015 г. и 2021 г., Русия заема 11-то място сред чуждестранните инвеститори в ЕС, като на нея се падат 0,9 % от броя на инвестициите и 0,7 % от стойността на инвестициите от всички юрисдикции извън ЕС. Това се равнява на 643 сделки на обща стойност от 15 милиарда евро (няма данни за стойността на 34 % от сделките), включително сливания и придобивания, миноритарни инвестиции, портфейлни инвестиции и инвестиции на зелено. Въпреки че през последните години притокът на руски инвестиции изглежда относително ограничен, по данни за 2020 г. руски лица или образувания контролират около 17 000 дружества (2) от ЕС, държат потенциално контролни дялове (3) в други 7 000 дружества и миноритарни дялове в още 4 000 дружества (4). В много случаи дружествата имат няколко руски акционери, всеки от които е с процентно участие под 50 %, но всички заедно представляват повече от 50 % от капитала на съответните дружества от ЕС. В 57,7 % от дружествата от ЕС, които са под руски контрол или влияние, активите се държат от физическо лице, в 9,7 % — от дружество, а в 1,1 % — от публичен орган/държава.

Таблица 1

Брой дружества от ЕС-27 с руско влияние или контрол, описани по вид контролиращо образувание

| Вид контролиращо образувание (глобален краен собственик) | Брой дружества | Дял |
| --- | --- | --- |
| Едно или повече известни лица или семейства | 17 510 | 57,7  % |
| Няма данни | 9 204 | 30,4  % |
| Корпоративни дружества | 2 931 | 9,7  % |
| Публични органи, държави, правителства | 343 | 1,1  % |
| Финансово дружество | 149 | 0,5  % |
| Взаимни и пенсионни фондове, номинирани лица, доверителни фондове, попечители | 83 | 0,3  % |
| Банка | 81 | 0,3  % |
| Фондации/изследователски институти | 18 | 0,1  % |
| Застрахователно дружество | 1 | 0,0  % |
| Дружества за частни капиталови инвестиции | 1 | 0,0  % |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай на руско влияние (без контрол) дружеството от ЕС може да бъде контролирано от образувание от всяка друга държава. Случаите, при които няма информация („няма данни“), се отнасят до дружества от ЕС с руско влияние, които не съобщават за мажоритарен акционер. |

Вид контролиращо образувание (глобален краен собственик)

Брой дружества

Дял

Едно или повече известни лица или семейства

17 510

57,7  %

Няма данни

9 204

30,4  %

Корпоративни дружества

2 931

9,7  %

Публични органи, държави, правителства

343

1,1  %

Финансово дружество

149

0,5  %

Взаимни и пенсионни фондове, номинирани лица, доверителни фондове, попечители

83

0,3  %

Банка

81

0,3  %

Фондации/изследователски институти

18

0,1  %

Застрахователно дружество

1

0,0  %

Дружества за частни капиталови инвестиции

1

0,0  %

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай на руско влияние (без контрол) дружеството от ЕС може да бъде контролирано от образувание от всяка друга държава. Случаите, при които няма информация („няма данни“), се отнасят до дружества от ЕС с руско влияние, които не съобщават за мажоритарен акционер.

Активите, държани от руското правителство, са в „корпоративни дружества“ (5) при 79,9 % от случаите, а при останалите — в банки или други финансови институции (таблица 2).

Таблица 2

Брой дружества от ЕС-27, контролирани от руското правителство или под негово влияние, описани по контролирано дружество от ЕС

| Вид образувание на дружеството от ЕС | Брой дружества | Общ дял (%) |
| --- | --- | --- |
| Корпоративни дружества | 262 | 79,9 |
| Финансово дружество | 37 | 11,3 |
| Банка | 17 | 5,2 |
| Взаимни и пенсионни фондове | 11 | 3,4 |
| Дружества за частни капиталови инвестиции | 1 | 0,3 |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. |

Вид образувание на дружеството от ЕС

Брой дружества

Общ дял (%)

Корпоративни дружества

262

79,9

Финансово дружество

37

11,3

Банка

17

5,2

Взаимни и пенсионни фондове

11

3,4

Дружества за частни капиталови инвестиции

1

0,3

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г.

Секторите с най-голямо присъствие на руски контрол са търговията на едро, недвижимите имоти, професионалните научни и технически дейности, финансите и застраховането. Много сходни са секторите с най-голямо присъствие на руско влияние: търговията на едро, недвижимите имоти, професионалните научни и технически дейности и производството (таблица 3).

Таблица 3

Брой дружества от ЕС-27 с руско влияние или контрол, описани по целеви сектор, 2020 г.

| ЕС-27 |
| --- |
| | Контрол | Влияние | Общо |
| Сектор | Брой дружества | Брой дружества | Дял (*1) % | Брой дружества |
| Селско, горско и рибно стопанство | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Добивна промишленост | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Преработвателна промишленост | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| Електрическа и топлинна енергия, газообразни горива и климатизация | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Водоснабдяване; канализационни услуги и управление на отпадъците | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Строителство | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Търговия на едро и дребно | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Транспорт и складиране | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Хотелиерство и ресторантьорство | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Информация и комуникация | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Финансови и застрахователни дейности | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Операции с недвижими имоти | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Професионални научни и технически дейности | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Административни и помощни услуги | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Държавна администрация и отбрана | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Образование | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Хуманно здравеопазване и социална работа | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Култура, спорт и развлечения | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Други дейности за обслужване | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай че дадено дружество има няколко руски акционери, които държат миноритарни дялове, се изчислява сумата на дяловете на всички руски акционери за това дружество. |

ЕС-27

Контрол

Влияние

Общо

Сектор

Брой дружества

Брой дружества

Дял (*1) %

Брой дружества

Селско, горско и рибно стопанство

137

137

62

274

Добивна промишленост

19

15

28

34

Преработвателна промишленост

904

883

56

1 787

Електрическа и топлинна енергия, газообразни горива и климатизация

61

45

40

106

Водоснабдяване; канализационни услуги и управление на отпадъците

32

24

56

56

Строителство

744

621

50

1 365

Търговия на едро и дребно

4 530

3 607

63

8 137

Транспорт и складиране

666

417

51

1 083

Хотелиерство и ресторантьорство

612

675

52

1 287

Информация и комуникация

763

668

55

1 431

Финансови и застрахователни дейности

1 199

625

46

1 824

Операции с недвижими имоти

2 714

2 470

70

5 184

Професионални научни и технически дейности

1 721

1 272

60

2 993

Административни и помощни услуги

886

746

55

1 632

Държавна администрация и отбрана

1

6

35

7

Образование

103

76

56

179

Хуманно здравеопазване и социална работа

70

56

46

126

Култура, спорт и развлечения

160

170

50

330

Други дейности за обслужване

254

245

52

499

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай че дадено дружество има няколко руски акционери, които държат миноритарни дялове, се изчислява сумата на дяловете на всички руски акционери за това дружество.

1.2.   Беларуски инвестиции в ЕС

По данни за 2020 г. беларуски лица и образувания контролират около 1 550 дружества от ЕС, държат потенциално контролни дялове (6) в други 600 дружества и миноритарни дялове в 400 дружества (7). Подобно на руските инвестиции, някои дружества имат няколко беларуски миноритарни акционери, които заедно държат повече от 50 % от капитала на дружеството от ЕС. В 63,2 % от дружествата от ЕС, които са под беларуски контрол или влияние, активите се държат от физическо лице, в 5,1 % — от дружество, а в 0,4 % — от публичен орган/държава (таблица 4).

Таблица 4

Брой дружества от ЕС-27 с беларуско влияние или контрол, описани по вид контролиращо образувание

| Вид контролиращо образувание (GUO) | Брой дружества | Дял |
| --- | --- | --- |
| Едно или повече известни лица или семейства | 1 687 | 63,18  % |
| Корпоративни дружества | 135 | 5,06  % |
| Публични органи, държави, правителства | 11 | 0,41  % |
| Банка | 1 | 0,04  % |
| Взаимни и пенсионни фондове, номинирани лица, доверителни фондове, попечители | 1 | 0,04  % |
| Финансово дружество | 1 | 0,04  % |
| Фондации/изследователски институти | 1 | 0,04  % |
| Няма данни | 833 | 31,20  % |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай на беларуско влияние (без контрол) дружеството от ЕС може да бъде контролирано от образувание от всяка друга държава. Случаите, при които няма информация („няма данни“), се отнасят до дружества от ЕС с беларуско влияние, които не съобщават за мажоритарен акционер. |

Вид контролиращо образувание (GUO)

Брой дружества

Дял

Едно или повече известни лица или семейства

1 687

63,18  %

Корпоративни дружества

135

5,06  %

Публични органи, държави, правителства

11

0,41  %

Банка

1

0,04  %

Взаимни и пенсионни фондове, номинирани лица, доверителни фондове, попечители

1

0,04  %

Финансово дружество

1

0,04  %

Фондации/изследователски институти

1

0,04  %

Няма данни

833

31,20  %

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай на беларуско влияние (без контрол) дружеството от ЕС може да бъде контролирано от образувание от всяка друга държава. Случаите, при които няма информация („няма данни“), се отнасят до дружества от ЕС с беларуско влияние, които не съобщават за мажоритарен акционер.

Активите, държани от беларуското правителство, са главно в сферата на продажбата на едро, както е описано подробно в таблица 5 по-долу.

Таблица 5

Брой дружества от ЕС-27, контролирани от държавни или публични органи от Беларус, описани по сектор на контролираното дружество

| Сектор на дейност на дружеството от ЕС | Брой дружества | Обща стойност на активите (в милиони евро) |
| --- | --- | --- |
| Търговия на едро с части и принадлежности за моторни превозни средства | 1 | 1,49 |
| Търговия на едро срещу заплащане на такса или по договор | 1 | НЯМА ДАННИ |
| Търговско посредничество с горива, руди, метали и химични продукти | 1 | 2,80 |
| Търговия на едро с машини и оборудване за селското и горското стопанство и части за тях | 2 | 38,98 |
| Търговия на едро с твърди, течни и газообразни горива и подобни продукти | 2 | 26,14 |
| Търговия на едро с химични вещества и продукти | 1 | 4,23 |
| Въздушен транспорт | 1 | НЯМА ДАННИ |
| Пътнически въздушен транспорт | 1 | 0,22 |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. |

Сектор на дейност на дружеството от ЕС

Брой дружества

Обща стойност на активите (в милиони евро)

Търговия на едро с части и принадлежности за моторни превозни средства

1

1,49

Търговия на едро срещу заплащане на такса или по договор

1

НЯМА ДАННИ

Търговско посредничество с горива, руди, метали и химични продукти

1

2,80

Търговия на едро с машини и оборудване за селското и горското стопанство и части за тях

2

38,98

Търговия на едро с твърди, течни и газообразни горива и подобни продукти

2

26,14

Търговия на едро с химични вещества и продукти

1

4,23

Въздушен транспорт

1

НЯМА ДАННИ

Пътнически въздушен транспорт

1

0,22

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г.

Секторите с най-голямо присъствие на беларуски контрол са търговията на едро, професионалните научни и технически дейности, транспортът и складирането и недвижимите имоти. Много сходни са секторите с най-голямо присъствие на беларуско влияние: търговията на едро, недвижимите имоти, професионалните научни и технически дейности и производството (таблица 6).

Таблица 6

Брой дружества от ЕС-27 с беларуско влияние или контрол, описани по целеви сектор, 2020 г.

| | Контрол | Влияние | Общо |
| --- | --- | --- | --- |
| Сектор | Брой дружества | Брой дружества | Дял (*2) % | Брой дружества |
| Селско, горско и рибно стопанство | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Добивна промишленост | 1 | 0 | НЯМА ДАННИ | 1 |
| Преработвателна промишленост | 73 | 100 | 51 | 173 |
| Електрическа и топлинна енергия, газообразни горива и климатизация | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Водоснабдяване; канализационни услуги и управление на отпадъците | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Строителство | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Търговия на едро и дребно | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Транспорт и складиране | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Хотелиерство и ресторантьорство | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Информация и комуникация | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Финансови и застрахователни дейности | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Операции с недвижими имоти | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Професионални научни и технически дейности | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Административни и помощни услуги | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Образование | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Хуманно здравеопазване и социална работа | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Култура, спорт и развлечения | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Други дейности за обслужване | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай че дадено дружество има няколко беларуски акционери, които държат миноритарни дялове, се изчислява сумата на дяловете на всички беларуски акционери за това дружество. |

Контрол

Влияние

Общо

Сектор

Брой дружества

Брой дружества

Дял (*2) %

Брой дружества

Селско, горско и рибно стопанство

7

10

48

17

Добивна промишленост

1

0

НЯМА ДАННИ

1

Преработвателна промишленост

73

100

51

173

Електрическа и топлинна енергия, газообразни горива и климатизация

1

3

53

4

Водоснабдяване; канализационни услуги и управление на отпадъците

4

4

32

8

Строителство

107

76

54

183

Търговия на едро и дребно

568

377

60

945

Транспорт и складиране

122

91

61

213

Хотелиерство и ресторантьорство

45

32

46

77

Информация и комуникация

97

74

55

171

Финансови и застрахователни дейности

48

26

51

74

Операции с недвижими имоти

109

108

53

217

Професионални научни и технически дейности

141

116

47

257

Административни и помощни услуги

73

41

55

114

Образование

7

4

75

11

Хуманно здравеопазване и социална работа

5

7

32

12

Култура, спорт и развлечения

17

5

69

22

Други дейности за обслужване

22

22

54

44

Източник: анализ на JRC въз основа на данни на дружеството Bureau van Dijk. Данните се основават на данни от счетоводните баланси за 2020 г. Данните са извлечени през март 2022 г. В случай че дадено дружество има няколко беларуски акционери, които държат миноритарни дялове, се изчислява сумата на дяловете на всички беларуски акционери за това дружество.

2.   Ефект на ограничителните мерки (санкции) върху преките чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус и надлежна проверка на дружествата от ЕС

Ограничителните мерки на ЕС се прилагат, наред с другото, за всяко лице на територията на Съюза или извън нея, което е гражданин на държава членка, за всяко юридическо лице, образувание или орган на територията на Съюза или извън нея, което е регистрирано или учредено съгласно правото на държава членка, както и за всяко юридическо лице, образувание или орган по отношение на стопанска дейност, извършвана изцяло или частично в рамките на Съюза.

Ограничителните мерки на ЕС могат да засегнат по няколко начина преките чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус. Те могат да бъдат под формата на индивидуални списъци или на секторни мерки.

Някои руски и беларуски лица и образувания са обект на индивидуални финансови ограничения, които включват замразяване на активи и забрана за предоставяне, пряко или непряко, на финансови средства или икономически ресурси на лицата и образуванията, включени в списъка.

Посочените в списъка лица или образувания не могат да използват своите финансови средства (т.е. финансови активи и ползи от всякакъв вид) и икономически ресурси (активи от всякакъв вид), които са замразени, и не може да им се предоставят финансови средства или икономически ресурси. Това означава, че гражданите и дружествата от ЕС не трябва да извършват плащания на посочените лица нито да им доставят стоки или други активи. Всъщност търговските сделки с посочени в списъка лица или образувания не могат да се извършват законно, освен ако законодателството не ги позволява по изключение.

Комисията счита, че замразяването на активи обхваща и активите на всяко непосочено в списъка образувание, което е притежавано или контролирано от посочено в списъка лице или образувание, освен ако може да се докаже, че въпросните активи в действителност не са притежавани или контролирани от посоченото в списъка лице или образувание. По същия начин финансови средства или икономически ресурси не следва да се предоставят на непосочено в списъка образувание, притежавано или контролирано от посочено в списъка лице или образувание, освен ако може да се докаже, че финансовите средства или икономическите ресурси в действителност няма да достигнат до посоченото в списъка лице (8). Лихвите и дивидентите се считат за „финансови средства“, които трябва да бъдат замразени.

Освен това банките, регистрирани или учредени съгласно правото на държава членка или извършващи стопанска дейност в ЕС, замразяват плащанията, получени от всяко посочено в списъка лице или образувание (обект на замразяване на активи), което е включено в списъка в приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014 на Съвета. Това означава, че преводи, произхождащи от посочено в списъка лице или произхождащи от непосочено в списъка лице, но извършени чрез посочена в списъка банка (9), не се отхвърлят и средствата не се връщат на изпращача, а остават замразени в банката от ЕС. От националния орган, компетентен по отношение на санкциите, е възможно да се поиска освобождаването на тези средства, например съгласно дерогацията, предвидена в Регламент (ЕС) No 269/2014 на Съвета (10) относно плащането от страна на посочено в списъка лице или образувание, като това плащане е дължимо по договор, сключен преди датата на посочването.

Съюзът също така прие секторни ограничителни мерки. Например някои руски и беларуски банки бяха отделени от специализираните услуги за финансови съобщения, по-специално SWIFT, което силно възпрепятства възможността им да извършват международни плащания. Ограничителните мерки също така намалиха финансовите потоци от Русия и Беларус към ЕС, като се забрани приемането на нови влогове над определени стойности, от руски и беларуски граждани или пребиваващи лица и юридически лица, образувания или органи, установени в Русия или Беларус, държането на сметки на руски и беларуски клиенти от централните депозитари на ценни книжа на ЕС, както и продажбата на руски или беларуски клиенти на деноминирани в евро ценни книжа. Освен това на операторите от ЕС е забранено да предоставят финансиране, включително собствен капитал, на оператори извън ЕС, които извършват дейност в енергийния сектор в Русия. Това може непряко да засегне преките чуждестранни инвестиции в ЕС в зависимост от конкретния предвиден механизъм за финансиране.

Освен това предоставянето на технология, предмет на контрол (включително знания или нематериални активи), на чуждестранни лица представлява вид нематериален трансфер на технологии, известен също като „планиран износ“. С Регламент (ЕС) No 833/2014 на Съвета и Регламент (ЕО) No 765/2006 на Съвета и техните последващи изменения се забранява продажбата, доставката, трансферът или износът, пряко или непряко, на някои стоки и технологии, които са предмет на мерките, по отношение на физически или юридически лица, образувания или органи в Русия и Беларус, или за употреба съответно в Русия и Беларус. Изискванията за контрол на техническата помощ разширяват контрола и по отношение на чужденците в ЕС. Поради това дружествата следва да ограничат достъпа на руски и беларуски служители до такива знания или технологии, ако тези знания и технологии бъдат използвани в Русия или Беларус.

Забранява се съзнателното или умишленото участие на дружества от ЕС в дейности, чиято цел или резултат е заобикалянето на ограниченията. Във всички случаи дружествата от ЕС, и по-специално тези с акционери с руско или беларуско гражданство, следва да извършват подходяща надлежна проверка на своите бизнес партньори и на крайното местоназначение на финансовите средства или икономическите ресурси. Тези процедури могат да включват скрининг, оценка на риска, многостепенна надлежна проверка и текущо наблюдение.

3.   Скрининг на преки чуждестранни инвестиции от Русия и Беларус на основания, свързани със сигурността или обществения ред съгласно рамката, определена в Регламент (ЕС) 2019/452

Регламент (ЕС) 2019/452 (11) („Регламентът за скрининг на ПЧИ“) обхваща преките чуждестранни инвестиции от трети държави, т.е. инвестициите, „при които се създават или поддържат трайни и преки връзки между инвеститорите от трети държави, включително държавни субекти, и предприятия, извършващи стопанска дейност в дадена държава членка“ (12).

Случаите, при които става въпрос само за инвестиции от едно или повече образувания, установени в Съюза, не попадат в обхвата на регламента. Такива сделки биха могли да попаднат в обхвата на националното законодателство на държавите членки в областта на скрининга, в рамките на разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) относно правото на установяване и движението на капитали. По-специално Договорът позволява на държавите членки да поддържат мерки, необходими по съображения, свързани с обществения ред или обществената сигурност, или мерки, основани на императивни съображения от обществен интерес, признати в съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Правото на държавите членки да приемат такива мерки, ограничаващи свободното движение на капитали, е обяснено по-подробно в следващия раздел. Съгласно член 54 от ДФЕС статутът на установено в Европейския съюз дружество, т.е. дружество от Европейския съюз, се определя с оглед на мястото на седалището му, централното управление или основното място на дейност, както и на правния ред, съгласно който е учредено дружеството, а не с оглед на гражданството на неговите акционери. Инвестициите от такива дружества не попадат в обхвата на Регламента за скрининг на ПЧИ. В Регламента за скрининг на ПЧИ се предвижда едно изключение от това правило: инвестициите от образувания от ЕС могат да попаднат в обхвата, когато спрямо тях се прилага клаузата за недопускане на заобикаляне. Заобикалянето само по себе си не е определено в регламента; в съображение 10 от него обаче се посочва, че мерките срещу заобикалянето „следва да обхващат инвестициите от рамките на Съюза, направени чрез изкуствени схеми, които не са обосновани от икономически съображения и чрез които се заобикалят механизмите за скрининг и скрининговите решения, докато инвеститорът в крайна сметка е собственост на физическо лице или предприятие от трета държава или се контролира от тях“. Следователно е важно да се установи дали инвеститорът е част от схема за заобикаляне, създадена с цел избягване на прилагането на регламента. Някои чуждестранни инвеститори например изрично заявяват, че прекият инвеститор е европейско холдингово дружество, което те са създали за целите на предложената сделка. Такава схема може да бъде създадена по оправдани стопански причини. Въпреки това дори да не са налице доказателства за субективно намерение за заобикаляне на регламента, липсата на икономическа дейност на инвеститорското дружество и обективната способност на договореностите за избягване на правилата, предвидени в регламента, са достатъчни за установяване на презумпцията, че схемата е изкуствена. Най-често срещаният пример за заобикаляне по смисъла на съображение 10 е случаят, когато чуждестранните инвестиции в Съюза се насочват чрез базирано в ЕС напълно „фиктивно дружество“ или „дружество „пощенска кутия“, което не извършва нито пряко, нито косвено действителна икономическа дейност, а чиято единствена цел е да служи като правен инструмент (13) за инвестицията. Наличието на заобикаляне трябва да се установи във всеки отделен случай, като се вземат предвид конкретните обстоятелства при всеки от тях и въз основа на релевантни доказателства.

Регламентът за скрининг на ПЧИ се прилага за всички сектори на икономиката и не се въвеждат прагове. Необходимостта дадена сделка да бъде подложена на скрининг често не зависи от нейната стойност. Регламентът оправомощава държавите членки да извършват скрининг на инвестициите, които попадат в обхвата му, на основания, свързани със сигурността и обществения ред, и да предприемат мерки в отговор на специфичните рискове.

На понятията „сигурност“ и „обществен ред“ не е дадено определение в регламента. В член 4 от регламента обаче се посочват факторите, които трябва да се вземат предвид, когато се определя дали има вероятност дадена пряка чуждестранна инвестиция да засегне сигурността и обществения ред. Тези фактори включват потенциалното въздействие на ПЧИ върху критична инфраструктура, критични технологии, доставка на критични ресурси, достъп до чувствителна информация и свободата и плурализма на медиите. Аспектите, свързани с инвеститора, също са от значение за тази оценка, като например дали чуждестранният инвеститор е контролиран от правителство. Например когато определят дали дадена пряка чуждестранна инвестиция има вероятност да засегне сигурността или обществения ред, държавите членки и Комисията могат да вземат предвид дали чуждестранният инвеститор е пряко или непряко контролиран от правителството, в това число от държавни органи или въоръжени сили, на трета държава, включително чрез структура на собствеността или значително финансиране, дали чуждестранният инвеститор вече е участвал в дейности, засягащи сигурността или обществения ред в дадена държава членка, или дали има сериозен риск чуждестранният инвеститор да участва в незаконни или престъпни дейности.

Крайната отговорност за скрининга и — ако е необходимо — приемането на мерки, с които дадена инвестиция в обхвата на регламента да бъде забранена или обвързана с условия на основания, свързани със сигурността и обществения ред, носят държавите членки. Комисията може да отправя становища, в които препоръчва конкретни действия на държавата членка, в която се извършва инвестицията, по-специално когато съществува риск инвестицията да засегне сигурността или обществения ред в повече от една държава членка или проекти и програми от интерес за Съюза.

При настоящите обстоятелства съществува значително повишен риск ПЧИ от руски и беларуски инвеститори, по-специално от контролирани от правителството образувания, да представляват заплаха за сигурността и обществения ред, тъй като руското и беларуското правителство може да имат по-силен стимул да се намесват в критични дейности в ЕС и да използват способността си да контролират или да ръководят руските и беларуските инвеститори в ЕС за тази цел. Поради това такива ПЧИ следва да бъдат систематично проверявани и преглеждани много внимателно, за да се идентифицират всички възможни заплахи.

Докато скринингът от страна на държавите членки обикновено се извършва преди приключването на сделката, свързана с ПЧИ, Регламентът за скрининг на ПЧИ позволява на държавите членки да поддържат механизми, които предвиждат скрининг на сделка, свързана с ПЧИ, след нейното приключване. Ако държава членка започне официален скрининг на ПЧИ, спрямо инвестицията се прилага механизмът за сътрудничество, независимо от това дали е планирана или вече е осъществена. Освен това механизмът за сътрудничество може да бъде стартиран в рамките на 15 месеца след приключването на инвестицията, когато дадена инвестиция не подлежи на скрининг на национално равнище (14). Това може да се случи, когато държавата членка няма механизъм за скрининг или когато държавата членка поддържа механизъм за скрининг, но конкретната сделка, свързана с ПЧИ, не е била представена от страните за предварителен скрининг. Това може да доведе до приемането на мерки от държавата членка, в която е направена инвестицията, включително необходимите смекчаващи мерки.

4.   Възможни действия за ограничаване на инвестициите в границите, предвидени в правилата за свободното движение на капитали и свободата на установяване

Член 63 от ДФЕС предвижда свобода на движението на капитали не само в рамките на ЕС, но и между държавите членки и трети държави. Аналогично член 49 от ДФЕС защитава свободата на установяване на граждани на дадена държава членка на територията на друга държава членка. И двете разпоредби забраняват всички ограничения на движението на капитали, освен ако не преследват легитимни цели на обществения ред. Тези цели са определени в Договора или в съдебната практика на Съда на Европейския съюз като императивни съображения от общ интерес. Тези цели не следва да бъдат чисто икономически (15).

Държавите членки могат да извършват скрининг на инвестиции, които не попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) 2019/452, т.е. портфейлни инвестиции или преки инвестиции в рамките на ЕС, като например тези, които са под крайния контрол на руски или беларуски образувания, при условие че този скрининг се извършва в съответствие с правото на Съюза, и по-специално с разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали и свободата на установяване. Портфейлните инвестиции, които не предоставят на инвеститора действително влияние върху управлението и контрола на дадено дружество, също могат да бъдат от значение от гледна точка на обществения ред или обществената сигурност, в зависимост от обстоятелствата.

Държавите членки могат да се позовават на съображения, свързани с обществения ред и обществената сигурност (посочени в член 65, параграф 1, буква б) от ДФЕС), за да ограничат инвестициите само ако е налице действителна и достатъчно сериозна заплаха за основен интерес на обществото (16) и ако по-малко ограничителните мерки са недостатъчни за справяне с тази заплаха.

Съдът поясни, че понятието за обществена сигурност съгласно член 65, параграф 1, буква б) от ДФЕС обхваща както вътрешната, така и външната сигурност (17) на държавата. Ограничения върху движението на капитали могат да бъдат предприети и за справяне със заплахите за финансовата стабилност (18).

При анализа на обосновката и пропорционалността ограниченията върху движението на капитали към и от трети държави могат да се основават на различни съображения в сравнение с ограниченията на движението на капитали в рамките на ЕС (19). Вследствие на това, съгласно Договора, в случай на ограничения за сделки, засягащи трета държава, може да се приемат и допълнителни основания за обосновка на дадено ограничение.

5.   Спазване на правилата за борба срещу изпирането на пари

Държавите членки се приканват да гарантират пълно спазване на изискванията на Директивата на ЕС относно борбата срещу изпирането на пари (ДБИП) (20), за да се предотвратят злоупотребите с финансовата система на ЕС, включително във връзка с комплексна проверка на клиента и международното сътрудничество. Освен това, за да се гарантира ефективното прилагане на санкциите, е необходима ефективна прозрачност на действителните собственици на юридически лица и правни форми, както е предвидено в Директивата относно борбата срещу изпирането на пари.

В този контекст това става още по-важно за подобряване на разкриването на съмнителни сделки и дейности и за попълване на пропуските, използвани от престъпниците за изпиране на незаконни приходи чрез финансовата система. Това е в съответствие с пакета за борба с изпирането на пари, приет от Комисията през юли 2021 г.

6.   Сътрудничество между националните органи на държавите членки, компетентни по отношение на санкциите, органите за скрининг и насърчителните банки и институции, както и съответните международни финансови институции

Органите за скрининг на държавите членки и националните насърчителни банки и институции (ННБИ), както и международните финансови институции (МФИ), в които държавите членки имат дялово участие, следва да обменят информация и да поддържат тясно сътрудничество (чрез министерствата или органите, от които зависят тези институции и/или техните органи на управление), с цел определяне на ПЧИ, по-специално от Русия и Беларус, които биха могли да засегнат сигурността или обществения ред в съответните държави членки. Органите за скрининг на държавите членки се приканват да повишат осведомеността относно факторите, които могат да бъдат взети предвид, когато се определя дали има вероятност дадена ПЧИ да засегне сигурността или обществения ред.

Осигуряването на тясно сътрудничество между националните органи на държавите членки, компетентни по отношение на санкциите, органите за скрининг, ННБИ и МФИ, в които държавите членки имат дялово участие, включително Европейската инвестиционна банка и Европейската банка за възстановяване и развитие, ще допринесе за защитата на сигурността и обществения ред в Съюза и ще улесни пълното спазване на санкциите при дейностите, подкрепяни от горепосочените публични образувания в областта на инвестициите.

---

(1)  За целите на настоящия анализ терминът „активи“ се отнася до всяко дружество, регистрирано в ЕС, което се контролира/влияе от руски или беларуски инвеститор.

(2)  Дружествата от ЕС са приблизително 23 милиона (през 2018 г., последната година, за която има данни, Евростат, бизнес демография).

(3)  Такъв е случаят с няколко руски акционери с общ дял над 50 %, като никой от тях не притежава отделно дялово участие над 50 %.

(4)  Има още 2 000 дружества, за които се съобщава за руски миноритарен акционер, без да е известно дяловото му участие.

(5)  Тази категория включва всички дружества, които не са банки или финансови дружества, нито застрахователни дружества.

(*1)  Цифрите в таблицата са средните дялове на дружествата във всеки сектор. При консервативен подход се вземат предвид само дяловете при първото ниво на собственост (пряко притежавани дялове), без да се вземат предвид дяловете на по-високо ниво, а именно акционери, притежаващи дялове от акционери.

(6)  Такъв е случаят с няколко беларуски акционери с общ дял над 50 %, като никой от тях не притежава отделно дялово участие над 50 %.

(7)  Има още 100 дружества, за които се съобщава за беларуски миноритарен акционер, без да е известно дяловото му участие.

(*2)  Цифрите в таблицата са средните дялове на дружествата във всеки сектор. При консервативен подход се вземат предвид само дяловете при първото ниво на собственост (пряко притежавани дялове), без да се вземат предвид дяловете на по-високо ниво, а именно акционерите на акционерите.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf.

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf.

(10)  Регламент (ЕС) No 269/2014 на Съвета от 17 март 2014 г. относно ограничителни мерки по отношение на действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна (ОВ L 78, 17.3.2014 г., стр. 6).

(11)  Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79I, 21.3.2019 г., стр. 1).

(12)  Вж. съображение 9 от Регламента за скрининг на ПЧИ.

(13)  За да се справи с проблема с фиктивните дружества в ЕС, на 22 декември 2021 г. Комисията представи предложение за директива на Съвета за определяне на правила за предотвратяване на злоупотребата с фиктивни образувания за данъчни цели и за изменение на Директива 2011/16/ЕС, COM (2021) 565 final. Държавите членки могат да почерпят вдъхновение от стандартите за прозрачност, установени в предложението във връзка с използването на фиктивни образувания, като доходи, персонал и помещения.

(14)  На практика чуждестранните инвестиции, приключили към настоящия момент (март 2022 г.), могат да бъдат предмет на последващи коментари от държавите членки или на становища на Комисията до юни 2023 г. (15 месеца след приключването на инвестицията).

(15)  Дело C-463/00, Комисия на Европейските общности срещу Кралство Испания, ECLI:EU:C:2003:272, т. 35.

(16)  Вж. дела C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, т. 17, и C-503/99, Комисия на Европейските общности срещу Кралство Белгия, ECLI:EU:C:2002:328, т. 47, C-463/00, Комисия на Европейските общности срещу Кралство Испания, ECLI:EU:C:2003:272, т. 72.

(17)  Дело T-315/01, Kadi срещу Съвет на Европейския съюз и Комисия на Европейските общности, ECLI:EU:T:2005:332, т. 110.

(18)  Вж. изявлението на Комисията относно контрола върху движението на капитали, наложен от гръцките власти, от 29 юни 2015 г., достъпно на следния адрес: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/STATEMENT_15_5271.

(19)  Дело C-446/04, Test Claimants in FII Group Litigation, ECLI:EU:C:2006:774, т. 171.

(20)  Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73).

---