# Europeiska unionens C 170/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 170 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången25 april 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 170

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången25 april 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 170/01 | Slutsatser från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 170/01

Slutsatser från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 170/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  ) | 7 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 170/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 170/03 | Eurons växelkurs — 22 april 2022 | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 170/03

Eurons växelkurs — 22 april 2022

8

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 170/04 | Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU – Ansökan gjord av en upphandlande enhet | 9 |
| 2022/C 170/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 170/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 170/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 170/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10682 – VALEO / VSEA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 14 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 170/09 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 15 |
| 2022/C 170/10 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 21 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 170/04

Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU – Ansökan gjord av en upphandlande enhet

9

2022/C 170/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

10

2022/C 170/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  )

1

11

2022/C 170/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

12

2022/C 170/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10682 – VALEO / VSEA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

14

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 170/09

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

15

2022/C 170/10

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/1

---

Slutsatser från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling

(2022/C 170/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 1. | Det finns ett växande erkännande av att utövande av idrott och fysisk aktivitet spelar en viktig roll för uppfyllandet av FN:s mål för hållbar utveckling (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det internationella och vetenskapliga samfundet har fått ökad medvetenhet om och integrerat de möjliga fördelarna och de positiva externa effekterna av idrott och fysisk aktivitet samt anordnat idrottsevenemang på olika områden (2) (3): för bättre fysisk och psykisk hälsa och välbefinnande för enskilda, ekonomiska fördelar, utbildning, kvinnors och ungdomars egenmakt, framväxten av rättvisare, fredligare, hållbara, inkluderande och öppna samhällen, inkludering av personer med funktionsnedsättning och med färre möjligheter samt utbildning i tolerans. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klimatförändringar och andra miljöhot kan ha en negativ inverkan på idrottsutövning och idrottsaktörer (4) – särskilt genom att påverka utövarnas hälsa. Lämpliga idrottsaktiviteter måste kunna få utövas i en hälsosam miljö, men de nuvarande klimat- och miljöförhållandena blir allt mindre gynnsamma för flera idrottsaktiviteter och för fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Klimatförändringarnas konsekvenser – såsom stigande temperaturer, långa perioder av torka och ökade översvämningar – innebär allt mer omfattande begränsningar av det utrymme och den tid som finns tillgänglig för idrottsutövning, och utgör därmed en källa till stora störningar i det globala idrottsekosystemets funktion och organisation, särskilt för utomhusidrotten på vintern och vissa nautiska aktiviteter (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | I likhet med annan mänsklig verksamhet kan vissa aspekter av idrott och anordnande av idrottsevenemang bidra till att försämra miljön och förändra klimatet, genom att direkt eller indirekt generera utsläpp av växthusgaser och genom att bidra till att skada de olika naturliga miljöer där idrott utövas – i synnerhet havs-, skogs- och bergsmiljöer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vissa aspekter av idrott kan vara källor till utsläpp av växthusgaser och kan också ha negativ inverkan på miljön: idrottsturism, ohållbar produktion och konsumtion av sportutrustning eller härledda varor och tjänster, spridning av mikroplaster, idrottsanläggningar med hög resursförbrukning (särskilt energi och vatten), det ökande antalet idrottsevenemang på alla nivåer (inklusive träning, stora delegationer och byggande av särskild tillfällig infrastruktur) samt fritt idrottsutövande i naturliga miljöer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De olympiska och paralympiska spelens återkomst till Europa, åtagandet från organisationskommittén för Paris 2024 om miljö och koldioxidneutralitet samt de åtaganden som gjorts av organisatörerna av fotbolls-EM 2024 i Tyskland kan uppmuntra alla berörda parter att åta sig att på ett hållbart sätt bygga upp det materiella och immateriella arvet för att främja målen för hållbar utveckling 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13 och 17, på alla nivåer och inom alla territorier. |
| --- | --- |

7.

RÅDET BEAKTAR FÖLJANDE PUNKTER:

| 8. | Idrott ger utmärkta möjligheter till informellt och icke-formellt lärande, är en mycket bra arena att visa upp föredömligt beteende på och därmed sprida socialt ansvar och göra det möjligt för alla, särskilt ungdomar (6), att delta som aktörer i förändring. Den fyller också en kommunikationsfunktion för att öka medborgarnas medvetenhet om vikten av att bevara ekosystemen, åstadkomma en harmonisk och hållbar användning av naturresurser och begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Att integrera målen för hållbar utveckling i idrotten skulle kunna locka människor, särskilt ungdomar, att delta i idrott och fortsätta att utöva, eftersom många av dem kan visa särskilt intresse och engagemang i dessa frågor (7). |
| --- | --- |

9.

| 10. | De främsta idrottsutövarnas popularitet, deras ökande medvetenhet om klimatnödläget och deras engagemang och opinionsbildning kan vara mycket effektiva när det gäller att främja integreringen av målen för hållbar utveckling i idrotten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europeiska unionen och dess medlemsstater kan föregå med gott exempel genom att stå värdar för eller gemensamt stå värdar för större idrottsevenemang (8) som tar hänsyn till kraven på ekologiskt, socialt, ekonomiskt och medborgerligt ansvar, inbegripet cirkularitet, användning av plast eller vatten, koldioxidavtryck, god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter, tillförlitlighet och rent spel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vid anordnandet av idrottsevenemang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt en ökad medvetenhet bland befolkningen om de ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna, direkta eller indirekta effekter samt skyddet av de mänskliga rättigheterna. Detta kan ha en positiv inverkan på allmänhetens acceptans för anordnandet av evenemang. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Covid-19-pandemin har lett till ett ökat intresse för idrottsaktiviteter i hemmet, för enskilda och fria utomhusaktiviteter och för aktiv rörlighet. Dessa trender återspeglar ett växande behov av natur (9), icke-organiserade idrottsaktiviteter och tillgängliga stadsområden (10). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fysisk aktivitet och idrott, särskilt sådan som äger rum utomhus eller i naturliga miljöer (t.ex. skogar, berg, hav, floder och sjöar), kan bidra till att förbättra medborgarnas miljökompetens och öka medvetenheten om behovet av att skydda miljön och begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Programmet Erasmus + för idrott stöder utbytet av kunskaper och bästa praxis, särskilt vad gäller målen för hållbar utveckling 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 och 17. Vid anordnande av idrottsaktiviteter och idrottsevenemang kan denna goda praxis tas i beaktande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Idrott kan bidra till ekonomisk tillväxt och kan innebära ett mervärde för den ekonomiska sektorn. |
| --- | --- |

16.

RÅDET FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 17. | Det är viktigt att minimera de negativa effekterna av alla typer av idrottsaktiviteter på den biologiska mångfalden, miljön och dynamiken i den pågående klimatförändringsprocessen. Det är viktigt att alla berörda parter, såväl offentliga och privata organ som medborgare, är medvetna om sitt individuella och gemensamma ansvar samt om konsekvenserna av sina handlingar när de utövar eller organiserar idrott. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Det är betydelsefullt att säkerställa att idrottssektorn bidrar till Europeiska unionens klimat- och miljömål, i enlighet med den europeiska gröna given. För att göra detta krävs olika typer av stöd för att idrottssektorn ska kunna övergå till en mer ansvarsfull praxis. |
| --- | --- |

18.

| 19. | För att bygga upp ett inkluderande, sunt samhälle är det viktigt att alla regelbundet ska kunna utöva idrott och fysisk aktivitet i en sund och säker miljö, oavsett ålder, kön, mentala och fysiska tillstånd, socioekonomisk bakgrund eller geografiskt ursprung. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Det är viktigt att beakta frågor om goda styrelseformer inom idrotten, integritet, lika tillgång till idrott, respekt för de mänskliga rättigheterna, tillförlitlighet, rättvisa och hållbarhet. Detta bör göras på alla nivåer, såsom klubbar, ligor, nationella och internationella förbund, icke-statliga organisationer, ekonomiska aktörer, organisatörer av större idrottsevenemang, företag och medier. |
| --- | --- |

20.

RÅDET UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 21. | Anpassa och samordna offentlig politik och strategier som omfattar idrott med målen för hållbar utveckling och tillhörande mål. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ge medborgarna tillgång till säkra, inkluderande och hållbara idrottsaktiviteter och idrottsevenemang i enlighet med deras behov, till exempel genom miljövänliga lokala idrottsanläggningar som är tillgängliga via infrastruktur för aktiv rörlighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Undersöka sätt att förse de berörda nationella myndigheterna med verktyg för att övervaka hur idrotten påverkas av klimatförändringarna i syfte att utarbeta strategier för att förutse, anpassa och stödja de idrottsekosystem som kommer att påverkas mest av klimatförändringarna på lång sikt, till exempel genom att sträva efter en övergång till mer motståndskraftig och ansvarsfull praxis och genom att diskutera lämpligare tidsplaner med idrottsrörelsen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Säkerställa att arrangörer av större idrottsevenemang gör miljökonsekvensbedömningar och bedömningar av koldioxidpåverkan och uppmuntra dem till att mäta hur deras evenemang bidrar till att uppnå målen för hållbar utveckling 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12 och 13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | I samarbete med arrangörer av större idrottsevenemang inrätta mekanismer för begränsning av de skadliga miljöeffekterna av deras evenemang, som är lämpliga för de skador som förorsakats och i syfte att uppnå koldioxidneutralitet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Uppmuntra idrottsorganisationer och utbildningsinstitutioner att, när så är lämpligt, inkludera frågor och åtgärder som rör den ekologiska omställningen och hållbar utveckling i sina utbildningsprogram för utbildare, idrottspersonal, idrottare och förvaltare av idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Upprätthålla en ökande investering i innovation och forskning för att stödja och bidra till övergången till miljövänligare och hållbarare fysisk aktivitet och idrottsaktiviteter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Sträva efter att inkludera miljökriterier och åtaganden för målen för hållbar utveckling i bedömningsprocessen för offentlig finansiering och offentligt stöd, för anordnandet av idrottsevenemang på alla nivåer, idrottsverksamhet samt uppförande, renovering, underhåll och användning av idrottsanläggningar. Verka för att sådana kriterier används i utvärderingen av dessa verksamheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Stärka integreringen och viktningen av kriterier för företagens sociala ansvar (11) i avtal med ekonomiska partner om att anordna större idrottsevenemang, bygga, renovera och utföra underhåll på idrottsanläggningar eller tillverka idrottsutrustning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | När så är lämpligt främja användningen av EU-medel – inbegripet sammanhållningsfonderna (Eruf, ESF +), faciliteten för återhämtning och resiliens, Erasmus + och Life-programmet – för att utveckla initiativ som främjar miljövänlig och hållbar fysisk aktivitet och idrottspraxis och initiativ som syftar till att främja anpassningen till målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Prioritera eller stimulera utvecklingen av smarta och gröna städer med en miljöfrämjande infrastruktur och lämplig stadsplanering, i linje med andan i initiativet för ett nytt europeiskt Bauhaus, för att erbjuda en mer människocentrerad livsmiljö där medborgarna har tillgång till hållbara idrottsanläggningar och kan anta en sundare, aktivare och miljövänligare livsstil. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Utnyttja diplomatiska nätverk för att främja en gemensam europeisk strategi för att förbättra beaktandet och integreringen av målen för hållbar utveckling i idrotten, inom Europeiska unionen och i dess yttre åtgärder och program för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Överväga att utse frivilliga ambassadörer för miljövänlig idrott, vilkas roll skulle vara att verka för en ytterligare integrering av målen för hållbar utveckling inom idrotten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Uppmuntra till partnerskap mellan idrottssektorn och sektorerna för formell utbildning, icke-formellt och informellt lärande och sociopedagogisk verksamhet, ungdomsorganisationer samt den privata sektorn i syfte att utveckla tvärgående, samordnade och kompletterande sätt att öka medvetenheten och främja sakkunskap om miljö- och klimatförändringsfrågor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Främja energieffektivitet och cirkulär ekonomi vid uppförande, renovering, underhåll och användning av alla idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

35.

RÅDET UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 36. | Säkerställa att det arbete som utförs av expertgruppen för miljövänlig idrott inriktas på att bygga upp gemensamma standarder på EU-nivå och fastställa kriterier och mål för organisationen av miljövänlig och hållbar fysisk aktivitet och idrottsaktiviteter. Främja dessa kriterier och mål när medlemsstaterna utarbetar sin nationella idrottspolitik. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Inom ramen för expertgruppen för miljövänlig idrott fortsätta att samla in relevanta bevis och exempel på god praxis för hur idrotten kan minska sin miljöpåverkan och bidra till att begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Inkludera frågor om hållbar utveckling i diskussionerna om huvuddragen i en europeisk idrottsmodell. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Främja användningen av EU-medel för att underlätta uppförande och renovering av idrottsanläggningar för att minska växthusgasutsläppen, koldioxidavtrycket och energiförbrukningen samt klimatförändringarnas negativa inverkan på idrottsverksamhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Ta större hänsyn till idrotten i den offentliga politik som utarbetas på EU-nivå, särskilt miljöpolitiken och miljöinitiativen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Fortsätta att bedöma den miljövänliga utformningen av projekt och införlivandet av miljövänliga metoder vid utvärdering och tilldelning av Erasmus±-bidrag på idrottsområdet, i enlighet med Erasmus+ Programhandledning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Säkerställa och främja möjligheten att utveckla projekt om miljövänlig idrott och grön kompetens i programmet Erasmus + för idrott. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Uppmuntra utbyte av kunskap och bästa praxis mellan medlemsstaterna på området grön idrott, i enlighet med EU-arbetsplanen för idrott 2021–2024, |
| --- | --- |

43.

| 44. | Uppmuntra utbyte av bästa praxis mellan aktörer som arbetar med att förändra beteenden inom idrotten mot bakgrund av miljö- och samhällsutmaningarna på alla nivåer, dvs. genom initiativen Share- eller HealthyLifestyle4All. |
| --- | --- |

44.

RÅDET UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN OCH ANDRA BERÖRDA AKTÖRER ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 45. | Anpassa anordnandet av fysisk aktivitet, idrottsaktiviteter och idrottsevenemang till målen för hållbar utveckling, den europeiska gröna given, Parisavtalet om klimatförändringar, Kazan-handlingsplanen, den internationella stadgan för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott samt ramen för klimatåtgärder. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Vid utarbetandet av strategier och program ta särskild hänsyn till frågorna om minskad resursförbrukning (särskilt vatten och energi), eliminering av matsvinn, återvinning av avfall och återanvändning av sportutrustning, bevarande av biologisk mångfald och luftkvalitet, minskning av koldioxidavtrycket och, mer allmänt, av hur idrotten organiseras för att uppfylla målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Undersöka möjligheten att utse en särskild person eller struktur med ansvar för att genomföra miljöstrategier och miljöprogram. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Hitta sätt att främja utbildning om hållbar utveckling och uppbyggnad av en känsla av miljö- och samhällsansvar bland idrottsklubbar, förbund och andra aktörer på idrottsområdet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Där så är lämpligt integrera innehåll om miljöfrågor i utbildningsprogrammen för frivilligarbetare och yrkesverksamma inom idrott. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Inspirera och uppmuntra idrottare med mediesynlighet, hög popularitet och trovärdighet att främja etiska, gröna och hållbara idrottsmetoder. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ägna särskild uppmärksamhet åt ekologiska, sociala och demokratiska frågor, öppenhet och skydd av de mänskliga rättigheterna (12) i samband med tilldelningen av större idrottsevenemang och tilldelningen av finansiering eller sponsring till arrangörer av dessa evenemang. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ta fram eller använda lämpliga verktyg för att mäta idrottens sociala och miljömässiga effekter, särskilt genom att anordna större idrottsevenemang, och ta hänsyn till det sociala och miljömässiga arvet av dessa aktiviteter i bedömningsprocessen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Främja hållbara och korta leveranskedjor och om möjligt prioritera den lokala ekonomin vid anordnande av idrottsevenemang, uppförande, renovering och underhåll av idrottsanläggningar eller tillverkning av sportutrustning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Främja och uppmuntra integrering av frågor om etiskt, demokratiskt, socialt och miljömässigt ansvar i audiovisuella idrottsprogram och sändningar av idrottsevenemang, samtidigt som mediefriheten respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Göra partner, leverantörer, sponsorer och fans medvetna om miljökraven, som de bör ta vederbörlig hänsyn till. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES 70/1 av den 25 september 2015 Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, punkt 37. Resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

(2)  Världshälsoorganisationens globala handlingsplan om fysisk aktivitet 2018–2030.

(3)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 januari 2021–30 juni 2024), 2020/C 419/01.

(4)  WWF France, 2021.

(5)  WWF France, 2021.

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c2c8d076-0a04-11ec-b5d3-01aa75ed71a1/language-en

(7)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(8)  EU:s expertgrupp för idrottens ekonomiska dimension definierar ”större idrottsevenemang” som evenemang där ett eller flera länder, eller en eller flera regioner eller städer, står för värd- och arrangörskapet och där olika internationella delegationer deltar i syfte att utöva en eller flera idrotter. Sådana evenemang kännetecknas ofta av stora och logistiska utmaningar. Större idrottsevenemang får stor uppmärksamhet i internationella medier, tar emot tusentals människor, däribland supportrar, journalister, tekniska grupper samt funktionärer, och anordnas ofta under flera på varandra följande dagar.

(9)  https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/abb396/pdf

(10)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0249268

(11)  https://www.unido.org/our-focus/advancing-economic-competitiveness/competitive-trade-capacities-and-corporate-responsibility/corporate-social-responsibility-market-integration/what-csr

(12)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

---

BILAGA

Referenser

Internationella organisationer

FN:s generalförsamlings resolution A/RES 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E (§37)

Världshälsoorganisationens globala handlingsplan om fysisk aktivitet 2018–2030, http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Förenta nationerna, Parisavtalet, ADOPTION OF THE PARIS AGREEMENT - Paris Agreement text English (unfccc.int), 2015.

Unesco, Kazan-handlingsplanen, Kazan Action Plan - UNESCO Digital Library, 2017.

Unescos internationella stadga för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport - UNESCO Digital Library, 2015.

Förenta nationerna, Climate Change, Sport for Climate Actions Framework, UNITED NATIONS (unfccc.int), 2018.

OECD, Local Economic and Employment Development, Global Sports Events and Local Development, Principles For Leveraging Local Benefits From Global Sporting Events, https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Europeiska unionens råd

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrottsinnovation, 2021/C 212/02.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om livslång fysisk aktivitet, 2021/C 501 I/01.

Council conclusions on fostering engagement among young people as actors of change in order to protect the environment (väntar på godkännande av rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) den 5 april 2022).

Europaparlamentet

Resolution om EU:s idrottspolitik: bedömning och möjliga vägar framåt (2021/2058(INI)), 23 november 2021.

Begäran om studie av utskottet för kultur och utbildning, EU:s idrottspolitik: bedömning och möjliga vägar framåt www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf PE 652.251, juni 2021.

Europeiska kommissionen

Meddelande från kommissionen, Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final).

Icke-statlig organisation

WWF Frankrike 2021, www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 170/02)

Kommissionen beslutade den 12 april 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10642. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10642. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/8

---

Eurons växelkurs (1)

22 april 2022

(2022/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0817 |
| JPY | japansk yen | 138,83 |
| DKK | dansk krona | 7,4402 |
| GBP | pund sterling | 0,83925 |
| SEK | svensk krona | 10,2780 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0336 |
| ISK | isländsk krona | 139,80 |
| NOK | norsk krona | 9,6255 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,320 |
| HUF | ungersk forint | 370,35 |
| PLN | polsk zloty | 4,6336 |
| RON | rumänsk leu | 4,9455 |
| TRY | turkisk lira | 15,9446 |
| AUD | australisk dollar | 1,4816 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3714 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4859 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6193 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4784 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 344,04 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,8652 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,0332 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5625 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 603,47 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6784 |
| PHP | filippinsk peso | 56,721 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,724 |
| BRL | brasiliansk real | 5,0926 |
| MXN | mexikansk peso | 22,0034 |
| INR | indisk rupie | 82,6943 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0817

JPY

japansk yen

138,83

DKK

dansk krona

7,4402

GBP

pund sterling

0,83925

SEK

svensk krona

10,2780

CHF

schweizisk franc

1,0336

ISK

isländsk krona

139,80

NOK

norsk krona

9,6255

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,320

HUF

ungersk forint

370,35

PLN

polsk zloty

4,6336

RON

rumänsk leu

4,9455

TRY

turkisk lira

15,9446

AUD

australisk dollar

1,4816

CAD

kanadensisk dollar

1,3714

HKD

Hongkongdollar

8,4859

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6193

SGD

singaporiansk dollar

1,4784

KRW

sydkoreansk won

1 344,04

ZAR

sydafrikansk rand

16,8652

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,0332

HRK

kroatisk kuna

7,5625

IDR

indonesisk rupiah

15 603,47

MYR

malaysisk ringgit

4,6784

PHP

filippinsk peso

56,721

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,724

BRL

brasiliansk real

5,0926

MXN

mexikansk peso

22,0034

INR

indisk rupie

82,6943

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/9

---

Meddelande om ansökan gällande tillämpligheten av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU

Ansökan gjord av en upphandlande enhet

(2022/C 170/04)

Den 2 november 2021 tog kommissionen emot en ansökan i enlighet med artikel 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (1). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan var den 4 november 2021.

Denna ansökan, som lämnats in av OMV Petrom S.A, avser produktion av råolja och naturgas i Rumänien.

I artikel 34 i direktiv 2014/25/EU fastställs följande: ”Kontrakt som syftar till att medge utförandet av en verksamhet enligt artiklarna 8–14 ska inte omfattas av detta direktiv om den medlemsstat eller de upphandlande enheter som har ingett en begäran i enlighet med artikel 35 kan visa att verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Projekttävlingar som anordnas för utövande av en sådan verksamhet i det geografiska området ska inte heller omfattas av detta direktiv.” Den bedömning av direkt konkurrensutsättning som kan göras inom ramen för direktiv 2014/25/EU påverkar inte kravet på en fullständig tillämpning av konkurrenslagstiftningen.

Kommissionen ska inom en tidsfrist av 90 arbetsdagar räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut om denna ansökan. Den ursprungliga tidsfristen var den 18 mars 2022.

Enligt punkt 1 fjärde stycket i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU, får kommissionen förlänga tidsfristen i överenskommelse med de som har framställt begäran om undantag. Enligt överenskommelse mellan kommissionen och OMV Petrom S.A fastställs härmed den tidsperiod som kommissionen har på sig att besluta om denna ansökan till 30 juni 2022.

Enligt artikel 35.5 i direktiv 2014/25/EU ska ytterligare ansökningar rörande samma verksamheter i Rumänien, som lämnas innan den tidsfrist som gäller för denna ansökan har löpt ut, inte betraktas som nya förfaranden, utan behandlas inom ramen för denna ansökan.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

---

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/10

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 170/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | HAL Investments B.V (Hal, Nederländerna), som hör till Hal Trust-koncernen. |
| --- | --- |

—

HAL Investments B.V (Hal, Nederländerna), som hör till Hal Trust-koncernen.

| — | Royal Boskalis Westminster N.V. (målföretaget, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Royal Boskalis Westminster N.V. (målföretaget, Nederländerna).

Hal kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela målföretaget.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Hal är ett globalt investmentbolag som investerar i ett antal olika sektorer: sjöfart, tanklagring, medier, finansiella tjänster, detaljhandel, kontorsmöbler, virke och byggmaterial. |
| --- | --- |

—

Hal är ett globalt investmentbolag som investerar i ett antal olika sektorer: sjöfart, tanklagring, medier, finansiella tjänster, detaljhandel, kontorsmöbler, virke och byggmaterial.

| — | Målföretaget är ett globalt sjöfartstjänsteföretag verksamt inom muddring, havsbaserade anläggningar, transporter till havs, undervattenstjänster, bogsering och bärgning samt infrastruktur på land. |
| --- | --- |

—

Målföretaget är ett globalt sjöfartstjänsteföretag verksamt inom muddring, havsbaserade anläggningar, transporter till havs, undervattenstjänster, bogsering och bärgning samt infrastruktur på land.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/11

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10578 – CVC / EKATERRA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 170/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | CVC (Luxemburg). |
| --- | --- |

—

CVC (Luxemburg).

| — | ekaterra (Nederländerna). |
| --- | --- |

—

ekaterra (Nederländerna).

CVC förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela ekaterra. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | CVC: Förvaltar investeringsfonder och investeringsplattformar. Ett av CVC:s fonders portföljbolag, Zabka Polska S.A., är verksamt inom detaljhandel med livsmedel i Polen. |
| --- | --- |

—

CVC: Förvaltar investeringsfonder och investeringsplattformar. Ett av CVC:s fonders portföljbolag, Zabka Polska S.A., är verksamt inom detaljhandel med livsmedel i Polen.

| — | ekaterra : ekaterra och dess dotterbolag är verksamma inom tesektorn. De odlar, bereder och tillhandahåller löste, dessutom bedriver de forskning och utveckling, framställer, producerar, gör förpackningar, packar, marknadsför, distribuerar och säljer teprodukter över hela världen (undantaget är Unilevers och Pepsicos gemensamma företag PepsiLipton med avseende på drickfärdiga produkter (RTD) av te). |
| --- | --- |

—

ekaterra : ekaterra och dess dotterbolag är verksamma inom tesektorn. De odlar, bereder och tillhandahåller löste, dessutom bedriver de forskning och utveckling, framställer, producerar, gör förpackningar, packar, marknadsför, distribuerar och säljer teprodukter över hela världen (undantaget är Unilevers och Pepsicos gemensamma företag PepsiLipton med avseende på drickfärdiga produkter (RTD) av te).

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10578 – CVC / EKATERRA

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/12

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 170/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Selfinvest ApS (Selfinvest, Danmark), ytterst kontrollerat av familjen Østergaard. |
| --- | --- |

—

Selfinvest ApS (Selfinvest, Danmark), ytterst kontrollerat av familjen Østergaard.

| — | LLG A/S (LLG, Danmark), ytterst kontrollerat av familjen Brunsborg. |
| --- | --- |

—

LLG A/S (LLG, Danmark), ytterst kontrollerat av familjen Brunsborg.

| — | Selected Car Group A/S (SCG JV, Danmark). |
| --- | --- |

—

Selected Car Group A/S (SCG JV, Danmark).

Selfinvest och LLG kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över SCG JV.

Koncentrationen genomförs genom överföring av tillgångar och förvärv av aktier i ett företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Selfinvest är holdingbolag för en diversifierad grupp av företag, främst inom sjöfartsområdet. Selfinvest bedriver verksamhet inom till exempel global riskhantering, terminal- och stuveritjänster, spedition, bunker-, olje- och kemikalietankfartyg samt it. |
| --- | --- |

—

Selfinvest är holdingbolag för en diversifierad grupp av företag, främst inom sjöfartsområdet. Selfinvest bedriver verksamhet inom till exempel global riskhantering, terminal- och stuveritjänster, spedition, bunker-, olje- och kemikalietankfartyg samt it.

| — | LLG kontrolleras av familjen Brunsborg och kontrollerar en diversifierad grupp av företag, främst inom detaljhandelssektorn, bland annat möbelbutikskedjan JYSK. |
| --- | --- |

—

LLG kontrolleras av familjen Brunsborg och kontrollerar en diversifierad grupp av företag, främst inom detaljhandelssektorn, bland annat möbelbutikskedjan JYSK.

3.

SCG JV kommer att bedriva Selfinvests och LLG:s befintliga leasingverksamhet, som främst avser leasing av personbilar och skåpbilar i lyxsegmentet. Dessutom kommer parterna att till SCG överföra sin befintliga marginella verksamhet inom försäljning av begagnade fordon som är knuten till deras leasingverksamhet, och Selfinvest kommer att överföra sin verksamhet inom investeringar i lyxfordon.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/14

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10682 – VALEO / VSEA)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 170/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Valeo SE (Valeo, Frankrike), som tillhör koncernen Valeo. |
| --- | --- |

—

Valeo SE (Valeo, Frankrike), som tillhör koncernen Valeo.

| — | Valeo Siemens eAutomotive GmbH (VSEA, Tyskland), gemensamt kontrollerat av Valeo och Siemens AG. |
| --- | --- |

—

Valeo Siemens eAutomotive GmbH (VSEA, Tyskland), gemensamt kontrollerat av Valeo och Siemens AG.

Valeo kommer att förvärva kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela VSEA.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Valeo är ett aktiebolag verksamt inom tillverkning och distribution av fordonskomponenter. |
| --- | --- |

—

Valeo är ett aktiebolag verksamt inom tillverkning och distribution av fordonskomponenter.

| — | VSEA är ett nyskapat självständigt fungerande företag gemensamt ägt av Valeo och Siemens AG, som utvecklar, tillverkar och säljer elektriska högspänningsmotorer och komponenter för särskild användning i elektriska bilar (laddhybrider). |
| --- | --- |

—

VSEA är ett nyskapat självständigt fungerande företag gemensamt ägt av Valeo och Siemens AG, som utvecklar, tillverkar och säljer elektriska högspänningsmotorer och komponenter för särskild användning i elektriska bilar (laddhybrider).

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10682 – VALEO / VSEA

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/15

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 170/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING SOM ÄNDRAR DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”La Mancha”

PDO-ES-A0045-AM04

Datum för meddelandet: 27 januari 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Omdefiniering av de organoleptiska egenskaperna

BESKRIVNING

Följande ändringar har gjorts av beskrivningarna av organoleptiska egenskaper:

För torra och unga roséviner har färgbeskrivningen ”något röda” ändrats till ”laxfärgade” och ”aromer som kan vara fruktiga och/eller blommiga” har ändrats till ”primära aromer”.

För traditionella torra roséviner har färgbeskrivningen ”något röda” ändrats till ”laxfärgade” och ”primära aromer” har ändrats till ”rena aromer”.

För traditionella torra röda viner har ”fruktiga och med primära aromer” ändrats till ”med rena aromer”.

För pärlande viner har ”När man luktar [sic] [...] upplevs de som fruktiga” ändrats till ”När man doftar [...] framträder primära aromer” och ”med en fruktig eftersmak och tydlig kolsyra” har ändrats till ”med tydlig kolsyra”.

För mousserande kvalitetsviner har ”fruktiga” ändrats till ”rättframma” i beskrivningen av aromerna.

Ändringarna berör punkterna 2.2.1 iv, 2.2.2 v och vii, 2.2.7 och 2.2.8 i produktspecifikationen och punkt 4 i det sammanfattande dokumentet.

Dessa är standardändringar eftersom de enbart innebär att de organoleptiska egenskaperna anpassas så att de bättre kan bedömas genom sensorisk analys, och inte medför någon förändring av produkten. Produkten har kvar samma egenskaper och profil som beskrivs i sambandet, vilka följer av samspelet mellan miljöfaktorer och mänskliga faktorer. Ändringen anses därför inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i delegerade förordning (EU) 2019/33.

MOTIVERING

Ändringarna som gäller färgen på unga roséviner beror på de aktuella trenderna inom produktionen av sådana viner på marknaden. Vad gäller aromerna har det konstaterats att det kan förekomma unga roséviner med inslag av örtliknande eller andra primära aromer som inte omfattades av den tidigare lydelsen. Detta påverkar inte egenskaperna hos denna typ av vin.

Ändringen som gäller traditionella torra röda viner och roséviner beror på att de lagras på fat. Därmed måste beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna ändras, eftersom sådana viner saknar primära och fruktiga aromer. Beskrivningen av färgen på roséviner har ändrats av ovannämnda skäl.

Även beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos pärlande och mousserande viner som framställs av flera druvsorter behöver ändras, eftersom dessa viners doft inte präglas av fruktiga aromer utan snarare av blommiga eller andra aromer.

2.   Tillägg av ett nytt förpackningsformat

BESKRIVNING

Ett nytt förpackningsformat har lagts till för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha”. I enlighet med relevant lagstiftning tillåts användning av livsmedelsgodkända burkar med en volym på 18–40 cl till unga röda viner, roséviner och vita viner.

Formuleringen om buteljering ändras till förpackning för att rätta till ett misstag. Stycket om typen av förslutning innehåller nu ett undantag för burkar och lådvin (”bag in box”).

Denna ändring gäller punkt 8 i produktspecifikationen men påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattas av någon av de kategorier som avses i artikel 14.1 i delegerade förordning (EU) 2019/33.

MOTIVERING

Syftet med ändringen är att utöka förpackningsalternativen för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha”, eftersom den aktuella marknadsutvecklingen tyder på en stigande efterfrågan på de tillagda typerna av förpackningar. Hur vinerna är förpackade påverkar inte heller deras egenskaper.

De andra två ändringarna är rättelser av texten.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

La Mancha

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 8. | Pärlande vin |
| --- | --- |

8.

Pärlande vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vitt vin och rosévin, unga och traditionella viner samt ekfatslagrade vita viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Låg alkoholhalt. Färgen på de vita vinerna varierar mellan grönaktig och gul, nästan gyllene. Vinerna är rättframma och fruktiga med primära aromer, balanserade med en viss syra.

Om de har lagrats på ekfat är de gula till gyllene eller halmgula till färgen. Rostade inslag mot en bakgrund av vanilj och fruktiga toner med smak av ek dröjer sig kvar.

Rosévinerna varierar i färg mellan rosa och laxfärgade, och de har rättframma och primära aromer. Smaken är balanserad och fruktig, med en viss syra.

Fatlagrade viner har aromer och en eftersmak som påminner om fatet.

| * | Högsta halt av flyktiga syror hos unga viner: 8,33 mek/l |
| --- | --- |

*

| * | Högsta tillåtna sulfithalt: 190 mg/l där sockerhalten ≥ 5 g/l (med undantag av ”ekfatslagrade” viner) |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 140 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

140

2.   Unga och traditionella röda viner samt ”ekfatslagrade” viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är rättframma och fruktiga med primära aromer, och lilaröda till granatröda till färgen. Smaken, sträv och fruktig med en balans mellan alkoholen och syran, dröjer sig kvar i munnen. Färgen på de viner som har lagrats på fat varierar mellan granatröd och rubinröd. De är rättframma och fruktiga med primära aromer och vaniljaromer. Smaken är balanserad med inslag av vanilj och dröjer sig kvar i munnen. Efter ytterligare lagring kan vinerna få terrakottafärgade eller orangea skiftningar. Smaken är len och dröjer sig kvar i munnen. Vinerna är mjuka, harmoniska, runda och välstrukturerade i munnen. Fatlagrade viner kännetecknas av inslag och eftersmak av fatlagring.

| * | Högsta halt av flyktiga syror hos unga viner: 8,33 mek/l |
| --- | --- |

*

| * | Högsta tillåtna sulfithalt: 180 mg/l där sockerhalten ≥ 5 g/l (med undantag av ”ekfatslagrade” viner) |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

3.   Naturligt sött traditionellt vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

De vita vinerna har samma färg som torra vita viner och färgen på de röda vinerna varierar mellan granatröd och mörkröd. Vinerna är mycket aromatiska, balanserade och fylliga och smaken påminner om frukt och/eller marmelad.

| * | Högsta totala alkoholhalt ligger inom de lagliga gränser som fastställts i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

4.   Vita och röda viner av kvalitetsnivå crianza, reserva och gran reserva

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färgen på de vita vinerna varierar mellan halmgul och gyllene med olika intensitet beroende på åldern. Rostade ekfatsaromer. Balanserade. Färgen på de röda vinerna varierar mellan granatröd och terrakotta till färgen beroende på åldern. Med åldern övergår de fruktiga aromerna till ekfatsaromer och/eller rostade aromer. De är balanserade och fylliga i munnen.

| * | Högsta totala alkoholhalt ligger inom de lagliga gränser som fastställts i relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| ** | Den lägsta verkliga alkoholhalten i volymprocent fastställs i specifikationen beroende på huruvida det rör sig om ett vitt eller ett rött vin. |
| --- | --- |

**

| *** | Lägre halter av flyktiga syror beror på typen av lagring och hur länge vinerna har lagrats. |
| --- | --- |

***

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Mousserande kvalitetsvin

KORTFATTAD BESKRIVNING

De mousserande vita vinerna varierar mellan bleka och gyllene och ljusa, medan rosévinerna är ljust rosa. Bubblorna är små och dröjer sig kvar. Aromerna är rena och fruktiga. I smaken är vinerna fylliga och balanserade.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 11,66 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

11,66

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6.   Pärlande vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

De pärlande vinerna kan vara vita viner med olika gula skiftningar, roséviner med olika rosa nyanser och röda viner med en rödlila färg. När man doftar på de vita vinerna framträder primära aromer, medan rosévinerna och de röda vinerna har intensiva aromer som påminner om röda bär. Smaken är balanserad och fyllig, med tydlig kolsyra.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 10 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

10

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Särskilda oenologiska metoder

De vita viner, roséviner och röda viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ska uteslutande framställas av de tillåtna sorterna. Det är inte tillåtet att blanda gröna och blå druvsorter.

Den maximala omvandlingen ska vara 74 liter vin för varje 100 kg druvor som skördas.

De vita vinerna och rosévinerna framställs genom att klasarna krossas, och avrinningen utförs med hjälp av det statiska eller dynamiska systemet. Druvorna kan macereras först för att extrahera aromer och färg. Musten ska jäsa vid en temperatur på högst 22 °C.

De röda vinerna ska jäsa med skalen i minst tre dagar vid en temperatur på högst 28 °C.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Vinodlingar beskurna som gobelet |
| --- | --- |

1.

Vinodlingar beskurna som gobelet

10 000 kg druvor per hektar

| 2. | Vinodlingar beskurna som gobelet |
| --- | --- |

2.

Vinodlingar beskurna som gobelet

74 hektoliter per hektar

| 3. | Vinodlingar i spaljéer |
| --- | --- |

3.

Vinodlingar i spaljéer

13 000 kg druvor per hektar

| 4. | Vinodlingar i spaljéer |
| --- | --- |

4.

Vinodlingar i spaljéer

96,2 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

La Mancha är en naturlig och historisk region i den autonoma regionen Kastilien-La Mancha, i centrala Spanien. Regionen omfattar den norra delen av provinsen Albacete, den södra och sydvästra delen av Ciudad Real, den östra delen av Toledo och den sydvästra delen av provinsen Cuenca.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | AIRÉN |
| --- | --- |

AIRÉN

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO – CENCIBEL |
| --- | --- |

TEMPRANILLO – CENCIBEL

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Vin

Jordmånens sammansättning på slätterna i La Mancha är knutna till miocensedimenteringen av kalk, märgelberg och sand, som ger marken en brun eller rödbrun färg. Den kalkrika jordmånen i La Mancha gör området till en idealisk plats för att framställa fylliga röda viner som lämpar sig för lagring, medan den sandiga kalkstensjorden bidrar till behagligt kraftiga viner.

Den låga nederbörden (300 till 350 mm per år) och den stora mängden solljus (3 000 soltimmar) ger intensivt färgade viner med tydliga intensiva aromer.

Vinodlingarna har i genomsnitt relativt låg avkastning, vilket också hjälper till att ge vinerna en utmärkt balans.

8.2.   Pärlande vin

Det extrema kontinentala klimatet, den rödbruna jordmånens sammansättning och de höga temperaturerna skapar fruktiga aromer och skiftningar i de pärlande vinerna. De viner som beskrivs i avsnittet om vin används som basvin för att framställa dessa viner. Därför gäller innehållet i det avsnittet även för dessa viner.

8.3.   Mousserande kvalitetsvin

Den geografiska omgivningen gör det möjligt att odla de druvsorter som anges i specifikationen, vilket ger breda och balanserade viner. Bristen på nederbörd och de många solljustimmarna ger för sin del upphov till en naturlig alkoholhalt som gör det möjligt att framställa viner med de fastställda alkoholhalterna. De viner som nämns i avsnittet om vin används som basvin för att framställa de mousserande vinerna. Därför gäller innehållet i det avsnittet även för mousserande viner.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret

För att använda namnet på en enda specifik druvsort måste åtminstone 85 % av de druvor som används vara av den sorten, vilket måste framgå av vinanläggningens register.

Mousserande kvalitetsviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”La Mancha” får förses med termerna ”premium” och ”reserva” på etiketten.

Länk till produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 25.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/21

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2022/C 170/10)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Roero”

PDO-IT-A1261-AM03

Datum för ansökan: 19.7.2018

1.   Bestämmelser som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1.   Märkningsregler

För vintyperna ”Roero” Arneis och ”Roero” Arneis Spumante (mousserande) får namnet på beteckningen även användas ensamt utan angivelse av druvsorten, dvs. Roero eller Roero Arneis och Roero Spumante eller Roero Arneis Spumante.

Denna ändring speglar producenternas avsikt att marknadsföra namnet på beteckningen och kopplingen till produktionsområdet på ett bättre sätt, också vad gäller vita viner som framställs av arneisdruvor, i enlighet med de bestämmelser som redan gäller för vintypen ”Roero” Rosso (rött), som framställs av nebbiolodruvor.

Punkt 9 (Ytterligare villkor) i det sammanfattande dokumentet och artiklarna 1 och 7 i produktspecifikationen har ändrats.

2.2.   Beteckningar och viner

Införande av vintypen ”Roero”/”Roero” Arneis Riserva – Vinkategori 1

Producenterna ville utnyttja det faktum att viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”, som framställs av den i produktionsområdet vanligt förekommande druvsorten arneis, lämpar sig väl för lagring. Detta speglar en ständigt stärkt trend bland producenter av detta vin under de senaste åren, och det gör det också möjligt för dem att erbjuda ett större utbud av viner för konsumenter.

Punkt 4 (Beskrivning av vinerna) i det sammanfattande dokumentet och artiklarna 1, 2, 4, 5 och 6 i produktspecifikationen har ändrats.

2.3.   Produktionsområde

Detta är en redaktionell ändring som innebär en mer detaljerad beskrivning av produktionsområdets gränser. Orden ”tills den når provinsvägen mellan Piobesi d’Alba och Guarene” har ersatts av ”tills den når provinsväg SP 10. Den fortsätter längs denna väg upp till korsningen med regionalväg SR 29, och följer därefter denna väg norrut fram till kommungränsen mellan Corneliano d’Alba och Guarene, som den i sin tur följer tills den förenar sig med provinsväg SP 171.”

Detta är en mer korrekt avgränsning av produktionsområdet och innebär varken någon ändring eller utvidgning av själva området.

Punkt 6 (Avgränsat geografiskt område) i det sammanfattande dokumentet och artikel 3 (Druvproduktionsområde) i produktspecifikationen har ändrats.

2.4.   Vinodlingsbestämmelser

| a) | Orden ”höjd: högst 400 meter över havet” har strukits. |
| --- | --- |

a)

Orden ”höjd: högst 400 meter över havet” har strukits.

Begränsningen att vinodlingar ska vara belägna på högst 400 meters höjd över havet har strukits eftersom det inte finns några platser i produktionsområdet som ligger så högt. Det ansågs därför att denna angivelse helst skulle strykas så att specifikationen speglar verkligheten.

Artikel 4.2 i produktspecifikationen har ändrats.

| b) | Restriktionerna för de uppbindnings- och beskärningssystem som ska användas har tagits bort eftersom andra system utöver de traditionella metoderna för vertikal spaljering och guyotbeskärning också kan användas för att producera kvalitetsdruvor i de kvantiteter som anges i specifikationen. |
| --- | --- |

b)

Restriktionerna för de uppbindnings- och beskärningssystem som ska användas har tagits bort eftersom andra system utöver de traditionella metoderna för vertikal spaljering och guyotbeskärning också kan användas för att producera kvalitetsdruvor i de kvantiteter som anges i specifikationen.

Jordbruks- och vinodlingsmetoder har utvecklats under årens lopp och producenter har konstaterat att i synnerhet druvsorten arneis kan odlas med framgång även genom andra typer av beskärning än de som för närvarande är tillåtna och som gör det möjligt att få druvor vars egenskaper är idealiska för att framställa kvalitetsviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”. Producenter får använda de metoder de anser vara bäst lämpade för att förbättra kvaliteten på de druvor och viner de producerar.

Artikel 4.2 i produktspecifikationen har ändrats.

| c) | Nödbevattning är tillåten. |
| --- | --- |

c)

Nödbevattning är tillåten.

Som följd av de senaste årens klimatförändringar och på grund av att jordmånen i området Roero till största delen är sandig anses möjligheten till nödbevattning vara berättigad i syfte att undvika vattenstressproblem, särskilt i yngre plantor.

Artikel 4 i produktspecifikationen har ändrats.

2.5.   Regler för vinframställning

Obligatoriska lagringsperioder har lagts till för de (vita) vintyperna ”Roero” med uttrycket Riserva (16 månader) och en ytterligare geografisk beteckning (4 månader).

Det har fastställts en minsta lagringsperiod baserad på producenternas erfarenhet med avseende på de kvalitetsegenskaper de avser att använda för att kategorisera dessa viner.

Artikel 5 (Regler för vinframställning) i produktspecifikationen har ändrats.

2.6.   Beskrivning av vinerna – Konsumtionsegenskaper

För vintyperna ”Roero”/”Roero” Arneis i vinkategori 1 har värdena för lägsta totala alkoholhalt i volymprocent och lägsta halt av sockerfritt extrakt höjts och beskrivningen av färger har utökats.

Dessa ändringar är baserade på resultaten från de analyser som gjorts på viner som framställts under de senaste fem åren och hänger ihop med konsekvenserna av klimatförändringarna, i synnerhet högre temperaturer, eftersom man har sett en allmän och stadig ökning av de lägsta temperaturerna som påverkar druvornas styrka och extraktens koncentration.

Som ett svar på dessa förhållanden har lägsta totala alkoholhalt ökat från 11 volymprocent till 12 volymprocent, och lägsta halt av sockerfritt extrakt har ökat från 15 g/liter till 15,50 g/liter för vintyperna ”Roero”/”Roero” Arneis, inbegripet Riserva.

| — | Färgnyanserna har utökats från ”halmgul” till ”halmgul till gyllengul”, eftersom högre koncentration av extrakt och eventuell förädling eller lagring på ekfat kan ge viner vars färgnyanser är mer varierade. |
| --- | --- |

—

Färgnyanserna har utökats från ”halmgul” till ”halmgul till gyllengul”, eftersom högre koncentration av extrakt och eventuell förädling eller lagring på ekfat kan ge viner vars färgnyanser är mer varierade.

| — | Beskrivningarna av vintyperna ”Roero” Rosso och ”Roero” Bianco (Vinkategori 1) har utökats och innehåller mer specifika uppgifter om deras aromer när de släpps för försäljning. |
| --- | --- |

—

Beskrivningarna av vintyperna ”Roero” Rosso och ”Roero” Bianco (Vinkategori 1) har utökats och innehåller mer specifika uppgifter om deras aromer när de släpps för försäljning.

Artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 4 (Beskrivning av vinerna) i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2.7.   Märkningsregler

Det föreskrivs att namnen på ytterligare geografiska enheter som hänvisar till kommuner, delar av kommuner eller platser som definierats i fastighetsregistret anges på märkningen, i enlighet med gällande lagstiftning.

Efter noggrant arbete med att välja ut de områden som berörs var syftet att på ett bättre sätt fastställa vinets ursprung och därmed stärka dess koppling till området genom att använda mindre geografiska enheter som definierats i fastighetsregistret och som ligger inom det avgränsade geografiska området.

Artikel 7 i produktspecifikationen och punkt 9 (Ytterligare villkor) i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2.8.   Förpackning

| a) | För förpackning av viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero” anges alla tillåtna kapaciteter i stället för de exkluderade kapaciteterna. |
| --- | --- |

a)

För förpackning av viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero” anges alla tillåtna kapaciteter i stället för de exkluderade kapaciteterna.

De tillåtna kapaciteterna anges för tydlighetens skull.

Artikel 8 i produktspecifikationen har ändrats.

| b) | För förpackning av viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero” anses alla de förslutningssystem som föreskrivs i befintlig nationell lagstiftning och EU-lagstiftning vara lämpliga, förutom flaskkapsyler och skruvkorkar som är gjorda helt av plast. |
| --- | --- |

b)

För förpackning av viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero” anses alla de förslutningssystem som föreskrivs i befintlig nationell lagstiftning och EU-lagstiftning vara lämpliga, förutom flaskkapsyler och skruvkorkar som är gjorda helt av plast.

Producenter är fria att välja mellan de förslutningssystem som tillåts enligt befintlig nationell lagstiftning och EU-lagstiftning, med undantag av flaskkapsyler och skruvkorkar som är gjorda helt av plast, eftersom dessa anses vara mindre lämpliga med tanke på anseendet hos en produkt som bär den traditionella märkningen med kontrollerad och garanterad ursprungsbeteckning.

Artikel 8 i produktspecifikationen har ändrats.

2.9.   Kategorier av vinprodukter

Kategori 4 Mousserande vin har ersatts av kategori 5 Mousserande kvalitetsvin.

Ändringen är kopplad till den faktiska produktionssituationen i området och speglar denna produktions verkliga kvalitetsnivå. Mousserande viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero” framställs redan i enlighet med de specifika kraven och egenskaperna för viner i kategorin ”Mousserande kvalitetsvin”, till exempel med hänsyn till druvornas naturliga alkoholhalt, produktionsmetoden och övertryck, i enlighet med de krav som fastställts genom befintlig lagstiftning för denna produktkategori.

Artikel 3 (Vinproduktkategorier), artikel 4 (Beskrivning av vinerna) och artikel 8 (Samband med omgivningen) i det sammanfattande dokumentet och artiklarna 1–6 samt artikel 9 i produktspecifikationen har ändrats.

2.10.   Samband med omgivningen

Orsakssambandet mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper har kompletterats och förbättrats, med avseende på de viner som framställs samt påverkan från mänskliga faktorer.

Artikel 9 i produktspecifikationen och punkt 8 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2.11.   Redaktionella ändringar

I artikel 5 i produktspecifikationen har ett antal korrekturfel gällande starten på vinernas lagringsperiod korrigerats. Lydelsen: ”Roero Riserva (vitt) med en kompletterande geografisk beteckning: 16 månader från och med den 1 november det år då druvorna skördades” har rättats på följande sätt:

”Roero Riserva (vitt), också med en kompletterande geografisk beteckning: 16 månader från och med den 1 november det år då druvorna skördades”.

Avseende den tid då vinerna släpps för försäljning, i lydelsen: ”Roero (vitt), också med en kompletterande geografisk beteckning: från och med den 1 mars första året efter druvskörden” har ordet ”också” strukits, eftersom detta villkor endast gäller för Roero (vitt) med en kompletterande geografisk beteckning.

I artikel 6 i produktspecifikationen har följande stycke strukits eftersom det inte längre är i linje med befintlig lagstiftning: ”4. Det är upp till ministeriet för jordbrukspolitik – den nationella kommittén för skydd och användning av ursprungsbeteckningar och typiska geografiska beteckningar – att genom dekret ändra de minimigränser som anges ovan samt det sockerfria extraktet.”

Orden ”lägsta totala naturliga alkoholhalt i volymprocent” har ersatts med den korrekta lydelsen ”lägsta totala alkoholhalt i volymprocent”.

I artikel 7 (Beskrivning och presentation) i produktspecifikationen har en hänvisning till de nationella bestämmelserna om användning av uttrycket Vigna lagts till.

Ett fel har korrigerats i bilaga 2 till produktspecifikationen avseende förteckningen över kompletterande geografiska enheter, där kommunen Guarene felstavats som ”Guarente”.

I det sammanfattande dokumentet har hänvisningar till externa dokument som bilagor till specifikationen tagits bort.

Vissa av kontaktuppgifterna under ”Övrig information” i det sammanfattande dokumentet har uppdaterats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Roero

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsviner |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsviner

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

”Roero”, även av typen Riserva – Vinkategori 1

Den (röda) vintypen ”Roero” framställs av nebbiolodruvor.

Färg: rubinröd eller granatröd.

Doft: distinkt, fruktig, ibland med inslag av röda bär såsom körsbär, moreller, hallon, björnbär och svarta vinbär eller med kryddiga toner, ibland med inslag av ek.

Smak: torr, fyllig, harmonisk och med garvsyra som ibland kan anas.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,50 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 22,00 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Roero”/”Roero” Arneis, även av typerna Riserva och Vigna – Vinkategori 1

Vintypen ”Roero” Bianco (vit), även Riserva och/eller Vigna, framställs av arneisdruvor, som är en lokal grön druvsort.

Färg: från blekt halmgul till gyllengul.

Doft: mild, distinkt, ibland med diskreta och eleganta aromer som påminner om vita blommor, samt inslag av färsk frukt som varierar från äpple till persika och hasselnötter, ibland med inslag av ek.

Smak: torr, elegant, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 12,00 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,50 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,0 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,0

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Roero”/”Roero” Arneis Spumante – Kategori 5 Mousserande kvalitetsvin

Vintypen ”Roero”Spumante (mousserande) framställs av den lokala gröna druvsorten arneis.

Skum: fint, långvarigt.

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: mild, frisk, ibland med inslag som påminner om jäst, bröd och vanilj.

Smak: från brut nature till söt, elegant, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,50 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,00 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

5,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

| a. | Grundläggande oenologiska metoder |
| --- | --- |

a.

Grundläggande oenologiska metoder

–

| b. | Högsta avkastning |
| --- | --- |

b.

Högsta avkastning

”Roero”

56 hektoliter per hektar

”Roero” Arneis, även Spumante

70 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Vinet ”Roero” framställs i 19 kommuner på Tanaroflodens vänstra strand, i området med samma namn, Roero, i provinsen Cuneo.

Druvproduktionsområdet omfattar allt land i Roero som lämpar sig för framställning av viner som garanterar de egenskaper som beskrivs i produktspecifikationen.

Detta område i provinsen Cuneo omfattar hela det administrativa området för kommunerna Canale, Corneliano d’Alba, Piobesi d’Alba och Vezza d’Alba, samt kommunerna Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero och Sommariva Perno.

Gränsen för detta område definieras enligt följande: Avgränsningslinjen startar vid den punkt där provinserna Asti och Cuneo och kommunerna Priocca och Canale möts och går sedan norrut längs provinsgränsen mellan Cuneo och Asti upp till Gianoglio-korsningen (350 m ö.h.) i Montà d’Alba. Därefter ansluter den sig till provinsvägen som går till mjölkgården Sterlotti och vidare längs San Vito-vägen fram till korsningen med Colle di Cadibona-vägen (riksväg 29).

Avgränsningslinjen sammanfaller med riksvägen fram till bron över Rollandifloden, följer därefter denna till den punkt där den flyter samman med Prasaninofloden, går sedan uppför Prasanino först till 303 m ö.h. och sedan 310 m ö.h. Den följer provinsvägen mot Madonna delle Grazie upp till 315, 316 och 335 m ö.h., mjölkgården Perona, och följer sedan kärrvägen längs Campettofloden fram till korsningen med provinsvägen mellan Valle San Lorenzo och Santo Stefano 313 m ö.h.

Den följer vägen upp mot Santo Stefano Roero fram till kärrvägen till mjölkgården Beggioni, som den passerar, och fortsätter sedan längs vägen till mjölkgården Molli (376 m ö.h.) och vidare till Prellafloden. Den följer floden neråt till kärrvägen, som den följer uppför tillbaka till mjölkgården Furinetti och Audano (381 m ö.h.) och så ner till 336 m ö.h. Efter provinsvägen i Roero fortsätter den längs Serramianadalen till 360 m ö.h. Den ansluter till vägen till Canemortodalen (362 m ö.h.), som den sedan följer till Baldissero (410 m ö.h.).

Väster om Baldissero går avgränsningslinjen via höjder på 402 till 394 meter över havet längs bergsryggen till kommungränsen mellan Baldissero och Sommariva Perno 417 m ö.h., som den sedan följer ner till en höjd på 402 m ö.h.

Från denna punkt 402 m ö.h. passerar den Villa de Sommariva, genom Bocche dei Garbine och Bocche della Merla till en höjd på 429 m ö.h. på kommungränsen mellan Pocapaglia och Sommariva Perno, som den passerar.

Den går sedan rakt till höjderna 422 och 408 m ö.h. och vidare genom Bocche della Ghia till San Sebastiano (391 m ö.h.).

Därifrån följder den Pocapaglias kommunväg, svänger av till vänster, följer Meininafloden nedåt, når fram till och följer Gerafloden fram till järnvägslinjen mellan Alba och Bra och följer därefter denna linje österut till kommungränsen mellan Monticello d’Alba och Alba, i närheten av Piana Biglini. Därifrån går den norrut längs kommungränserna mellan Monticello d’Alba och Alba, Corneliano d’Alba och Alba, Piobesi d’Alba och Alba, Piobesi d’Alba och Guarene och Corneliano d’Alba och Guarene tills den når provinsväg SP 10. Den fortsätter längs denna väg upp till korsningen med regionalväg SR 29, och följer därefter denna väg norrut fram till kommungränsen mellan Corneliano d’Alba och Guarene, som den i sin tur följer tills den förenar sig med provinsväg SP 171. Därifrån följer avgränsningslinjen vägen fram till Guarene, där den korsar ringvägen och når den kommunvägen i San Stefano på 288 meters höjd. Därefter följer den lokalvägen Maso och lokalvägen Morrone till Cà del Rio (165 m ö.h.) fram till provinsvägen till Castagnito, och fortsätter längs denna väg tills den möter kommunvägen San Carlo della Serra. När linjen passerat höjdmarkering 214 m ö.h. följer den kommunväg San Pietro tills den når byn Moisa. Den följer kommunvägen Moisa fram till korsningen med vägen Santa Maria i närheten av kyrkan med samma namn, 196 m ö.h. Därifrån följer den kommunala kyrkovägen fram till kommunvägen Leschea, passerar höjdmarkeringarna 200 m ö.h. och 193 m ö.h. och fram till höjdmarkering 244 m ö.h., där den möter provinsvägen mellan Castellinaldo, Priocca och Magliano, som den följer förbi höjdmarkering 269 m ö.h. i närheten av gården San Michele fram till dess korning med provinsvägen mellan Magliano Alfieri och Priocca. Därifrån går mot nordost längs provinsvägen Priocca genom San Bernardo och San Vittore fram till markeringen 213 m ö.h., där den möter provinsväg 2 (tidigare 231). Därefter följder den denna väg mot nordost fram till korsningen med provinsvägen mellan Priocca och Govone, som passerar genom småbyarna San Pietro och Via Piana till Govone-kyrkogården. Därifrån går den ett kort stycke mot nordväst längs Cravianos kommunväg i närheten av höjdmarkering 253 m ö.h. innan den följer kommunvägen Bricco Genepreto och passerar i närheten av San Rocco och gården Monte Bertolo innan den når kommungränsen mellan Cuneo och Asti. Den fortsätter västerut längs denna gräns till den punkt där den möter Prioccas och Canales kommungränser.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Arneis N. |
| --- | --- |

Arneis N.

| | Nebbiolo N. |
| --- | --- |

Nebbiolo N.

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero” – Uppgifter om det geografiska området

Vinodlingsområdet Roero sträcker sig längs Tanaroflodens vänstra strand över 19 kommuner där främst två druvsorter odlas: nebbiolo och arneis. Området kännetecknas av bergsformationer som är kopplade till ett geologiskt fenomen känt som ”Tanaros flodavlänkning”, som innebär en förändring i flodens lopp som framkallats av rörelser i jordskorpan. Denna speciella utveckling ledde till formationen av omväxlande lager av sand, lera och kalksten som kan vara sammanblandade på olika sätt beroende på område. Jordmånen i området är därför resultatet av överlappande lager från olika källor som har brutits upp och blandats om, och som avlagrats där för länge sedan, på den kristalliska bädden av ett uråldrigt inre hav som senare skulle komma att kallas Pogolfen. Vingårdarna är böljande och har, när det gäller röda viner, endast sluttningar som vetter åt söder. För de vita vinerna är exponering mot norr också tillåten.

8.2.   Uppgifter om produktens kvalitet eller egenskaper som väsentligen eller uteslutande beror på den geografiska omgivningen

Jordmånens sammansättning är av största vikt för viner som kommer från det här området. En högre förekomst av sand ger friska, eleganta viner med diskreta aromer, medan leran påverkar vinernas färg och kalkstenen deras fina aromer.

De röda vinerna, i vinkategori 1, framställs av druvsorten nebbiolo, som främst odlas på sluttningar i söderläge och är väl anpassad till de magrare och sandigare jordmånerna på de brantaste sluttningarna. Växtplatsen spelar en viktig roll eftersom den från början avgör druvornas tillväxt och mognad när de utvecklas från sin friska och delikata grund och till slut ger vinerna en livlig rubinröd färg, med inslag av granatrött när de lagras. När man luktar på vinet har det aromer av röda bär, såsom körsbär, moreller, hallon, björnbär och svarta vinbär, ibland åtföljt av sammetslena tanniner eller kryddiga toner, särskilt Riserva eller andra mogna viner.

Vita ”Roero”-viner, i vinkategori 1 och vinkategori 5, Mousserande kvalitetsvin, framställs av gröna druvor av sorten arneis, som odlas både på sluttningar i söderläge och i svalare områden som vetter mot norr. Arneisdruvor gynnas av Roeros torra sandstensjord, som är lös och genomsläpplig med sandiga lager som har brutits ner av märgel, vilket ger viner med diskreta och eleganta aromer som påminner om vita blommor eller färsk frukt såsom äpple och persika eller hasselnöt. Tack vare egenskaperna hos druvsorten arneis, som trivs i detta område, är de mousserande vinerna utsökta, fruktiga och friska, med en fin syrlighet på grund av skillnaderna i dags- och nattemperaturer och vissa av vingårdarnas norrläge.

8.3.   Orsakssamband mellan förhållandena i det geografiska område som avses i avsnitten 8.1 och 8.2 samt mänskliga faktorer

De druvsorter som traditionellt odlas i området, arneis och nebbiolo, är djupt rotade i vinodlingskulturen i Roero. Historiskt och kulturellt sett tycks ursprunget till namnet arneis, en druvsort som odlats på kullarna i Roero sedan 1400-talet, härröra från sedvänjan hos den tidens lokala producenter att associera egenskaperna hos detta vita vin med den dialektala termen för en oregerlig, opålitlig och lättretad person. Enligt andra källor hänger ordet emellertid samman med det dialektala ordet ”renexij”, som användes på 1400-talet för att benämna druvsorten arneis, som i sin tur tagits från namnet Renesio, en vingård som ligger uppe på kullarna ovanför samhället Canale.

Området Roero kännetecknas av mycket branta sluttningar, vilket gör att det krävs mycket omsorg och hårt arbete. En viktig faktor var därför beslutsamheten hos de vinodlare som, genom det hårda arbete som krävdes i detta område, förvärvade kunskap och expertis att på bästa sätt driva all verksamhet på vingården fram tills dess att druvorna skördades.

Dessutom har producenter med tiden alltmer förfinat sina vinodlingsmetoder och använt markstudier för att se vilken mark som är bäst lämpad vad gäller läge och sammansättning, i syfte att garantera god kvalitet hos de viner som framställs. De har valt bort mark på dalbottnen, eftersom den är alltför platt, fuktig och inte får tillräckligt med solljus. En annan viktig faktor är producenternas mångåriga expertis om lagring av viner, inbegripet på träfat, särskilt i fråga om Riserva-vinerna. Detta gör det möjligt att framställa eleganta röda viner med sammetslena tanniner och inslag av kryddor och en färg som går mot granatrött, medan de vita vinerna bibehåller friska och fruktiga toner och en färg som sträcker sig från halmgul till gyllengul. Mousserande viner med den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Roero”, som framställs i enlighet med de krav som fastställts genom befintlig lagstiftning för vinkategori 5, Mousserande kvalitetsvin, har aromer med inslag av jäst, bröd och vanilj och framställs i versioner som sträcker sig från brut nature till söta, vilket speglar deras mångskiftande karaktär.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Ytterligare geografiska enheter

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

”Ytterligare geografiska enheter” som ligger inom produktionsområdet och avser specifikt avgränsade kommuner, delar av kommuner eller platser som är upptagna i den relevanta förteckningen får anges på märkningen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”.

Krav för märkning

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Det är valfritt att ange druvsorten på märkningen av viner som framställs av arneisdruvor och har den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”.

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---