# Uradni list C 167/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 167 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6521. april 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 167

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6521. april 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 167/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 167/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 167/02 | Sklepi Sveta o izboljšanju mobilnosti učiteljev in mentorjev, zlasti evropske mobilnosti, med začetnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem | 2 |
| 2022/C 167/03 | Sklepi Sveta o evropski strategiji za krepitev vloge visokošolskih institucij za prihodnost Evrope | 9 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 167/04 | Menjalni tečaji eura — 20. april 2022 | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 167/02

Sklepi Sveta o izboljšanju mobilnosti učiteljev in mentorjev, zlasti evropske mobilnosti, med začetnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem

2

2022/C 167/03

Sklepi Sveta o evropski strategiji za krepitev vloge visokošolskih institucij za prihodnost Evrope

9

Evropska komisija

2022/C 167/04

Menjalni tečaji eura — 20. april 2022

18

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja |
| 2022/C 167/05 | Razpis javnega natečaja | 19 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 167/06 | Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 20 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 167/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10634 – CVC / GAMING1) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 167/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 37 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja

2022/C 167/05

Razpis javnega natečaja

19

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2022/C 167/06

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

20

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 167/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10634 – CVC / GAMING1) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 167/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 167/01)

Komisija se je 7. aprila 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10678. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10678. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/2

---

Sklepi Sveta o izboljšanju mobilnosti učiteljev in mentorjev, zlasti evropske mobilnosti, med začetnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem

(2022/C 167/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

GLEDE NA:

1.

Sklepe Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih (1) za prihodnost, v katerih so države članice pozvane, naj spodbujajo ustanove za izobraževanje in usposabljanje, naj mobilnost učiteljev in mentorjev (2) umestijo v strategije učenja, razvoja in internacionalizacije.

2.

Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), ki kot svojo strateško prednostno nalogo 2 opredeljuje: „vsesplošno uresničevanje načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti“, tudi za učitelje in mentorje za učitelje, kot svojo strateško prednostno nalogo 3 pa: „krepitev kompetenc in motivacije za poklice v izobraževanju“.

3.

Socialno zavezo iz Porta z dne 7. maja 2021, katere podlaga je evropski steber socialnih pravic, razglašen na socialnem vrhu v Göteborgu leta 2017, ki poziva k naložbam v spretnosti, vseživljenjsko učenje in usposabljanje v skladu s potrebami gospodarstva in družbe, da bi do leta 2030 dosegli cilj, da se vsaj 60 % Evropejcev letno udeležuje usposabljanja.

4.

Sklepe Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse, v katerih so države članice pozvane, naj rešijo problem pomanjkanja učiteljev, zlasti v izobraževanju učencev s posebnimi potrebami in v večkulturnih in večjezičnih okoljih. Mobilnost lahko pripomore k reševanju problema pomanjkanja učiteljev, saj povečuje privlačnost poklica.

OB OPOZARJANJU na politično ozadje, opisano v prilogi

OB UPOŠTEVANJU:

5.

| a) | Transnacionalna mobilnost prispeva k razvoju širokega spektra kompetenc med učitelji. „Vendar se le manjši del evropskih učiteljev iz poklicnih razlogov odpravi v tujino. Leta 2018 je delež učiteljev v EU, ki so bili vsaj enkrat mobilni kot študenti, učitelji ali oboje, znašal 40,9 %.“ (3) Med evropskimi državami obstajajo precejšnje razlike pri mobilnosti učiteljev, pa tudi glede na predmete, ki jih poučujejo, pri čemer mobilnost prepogosto ostaja omejena na učitelje jezikov. Za mobilnost učiteljev v okviru programa Erasmus+ je tudi značilno, da se je večina učiteljev udeležila tečajev v tujini, manj pa je sledenja na delovnem mestu in programov poučevanja, čeprav imata večji učinek (4). |
| --- | --- |

a)

Transnacionalna mobilnost prispeva k razvoju širokega spektra kompetenc med učitelji. „Vendar se le manjši del evropskih učiteljev iz poklicnih razlogov odpravi v tujino. Leta 2018 je delež učiteljev v EU, ki so bili vsaj enkrat mobilni kot študenti, učitelji ali oboje, znašal 40,9 %.“ (3) Med evropskimi državami obstajajo precejšnje razlike pri mobilnosti učiteljev, pa tudi glede na predmete, ki jih poučujejo, pri čemer mobilnost prepogosto ostaja omejena na učitelje jezikov. Za mobilnost učiteljev v okviru programa Erasmus+ je tudi značilno, da se je večina učiteljev udeležila tečajev v tujini, manj pa je sledenja na delovnem mestu in programov poučevanja, čeprav imata večji učinek (4).

| b) | Transnacionalna mobilnost pri začetnem izobraževanju učiteljev je pomembna. Poleg koristi, ki jih bodočim učiteljem prinaša taka mobilnost, se s tem poveča tudi verjetnost mobilnosti med nadaljnjo poklicno potjo. Vendar je med bodočimi učitelji le majhen delež tistih, ki se med študijem odločijo za mobilnost. Leta 2018 je le približno ena petina učiteljev v EU, ki poučujejo na nižji sekundarni ravni (20,9 %), navedla, da so med študijem odšli v tujino. Mobilnost učiteljev in mentorjev se spodbuja in sponzorira na ravni EU, podpirajo pa jo lahko tudi programi financiranja na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

b)

Transnacionalna mobilnost pri začetnem izobraževanju učiteljev je pomembna. Poleg koristi, ki jih bodočim učiteljem prinaša taka mobilnost, se s tem poveča tudi verjetnost mobilnosti med nadaljnjo poklicno potjo. Vendar je med bodočimi učitelji le majhen delež tistih, ki se med študijem odločijo za mobilnost. Leta 2018 je le približno ena petina učiteljev v EU, ki poučujejo na nižji sekundarni ravni (20,9 %), navedla, da so med študijem odšli v tujino. Mobilnost učiteljev in mentorjev se spodbuja in sponzorira na ravni EU, podpirajo pa jo lahko tudi programi financiranja na nacionalni ravni.

6.

| a) | Glede bodočih učiteljev in mentorjev je treba opozoriti, da vrednost programov mobilnosti včasih zmanjšujejo številne ovire na poti k njihovemu akademskemu priznavanju. V učnih načrtih za učitelje niso vedno predvidena obdobja mobilnosti v tujini. Poleg tega tudi izobraževanja mentorjev ne vključujejo vedno obdobij mobilnosti. Tudi tedaj, ko obstaja možnost asistentskih mest za učitelje in mentorje v drugih evropskih državah, to obdobje ni nujno priznano kot sestavni del začetnega izobraževanja za učitelje in mentorje, še zlasti ne kot del, ki bi veljal za enakovrednega šolskemu usposabljanju v nacionalni ustanovi za izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

a)

Glede bodočih učiteljev in mentorjev je treba opozoriti, da vrednost programov mobilnosti včasih zmanjšujejo številne ovire na poti k njihovemu akademskemu priznavanju. V učnih načrtih za učitelje niso vedno predvidena obdobja mobilnosti v tujini. Poleg tega tudi izobraževanja mentorjev ne vključujejo vedno obdobij mobilnosti. Tudi tedaj, ko obstaja možnost asistentskih mest za učitelje in mentorje v drugih evropskih državah, to obdobje ni nujno priznano kot sestavni del začetnega izobraževanja za učitelje in mentorje, še zlasti ne kot del, ki bi veljal za enakovrednega šolskemu usposabljanju v nacionalni ustanovi za izobraževanje in usposabljanje.

| b) | Med ovirami za delovno aktivne učitelje in mentorje so družinske odgovornosti in težave pri iskanju nadomestnih učiteljev in mentorjev. |
| --- | --- |

b)

Med ovirami za delovno aktivne učitelje in mentorje so družinske odgovornosti in težave pri iskanju nadomestnih učiteljev in mentorjev.

| c) | Splošna ovira je tudi pomanjkanje jezikovnih kompetenc. |
| --- | --- |

c)

Splošna ovira je tudi pomanjkanje jezikovnih kompetenc.

| d) | Poleg tega je učiteljski poklic na nacionalni ravni močno reguliran, pa tudi šolska leta so v različnih državah članicah različno strukturirana. To je sicer znamenje raznolikosti in bogastva nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja v EU, po drugi strani pa ovira za organizacijo oblik usposabljanja v šolah, kot so sledenje na delovnem mestu, asistentska mesta za učitelje ali programi poučevanja. |
| --- | --- |

d)

Poleg tega je učiteljski poklic na nacionalni ravni močno reguliran, pa tudi šolska leta so v različnih državah članicah različno strukturirana. To je sicer znamenje raznolikosti in bogastva nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja v EU, po drugi strani pa ovira za organizacijo oblik usposabljanja v šolah, kot so sledenje na delovnem mestu, asistentska mesta za učitelje ali programi poučevanja.

7.

Med pandemijo COVID-19 se je tudi pokazalo, da je treba pridobivanje in uporabo digitalnih spretnosti ter kompetenc pri poučevanju in učenju vključiti v začetno in nadaljnje izobraževanje in usposabljanje učiteljev in mentorjev. Kombinirane oblike dejavnosti, pri katerih se skupaj s fizično mobilnostjo uporablja tudi virtualno učenje ali spletna izmenjava, spodbujajo možnosti za tak razvoj in omogočajo izmenjavo najboljših praks –

UGOTAVLJA:

8.

Učitelji in mentorji so temelj evropskega izobraževalnega prostora in imajo ključno vlogo v naši družbi. Učitelji in mentorji so zgled za to, kako se lahko olajša pridobivanje znanja in vrednot ter spodbuja aktivno državljanstvo med vsemi učenci. Da bi lahko spodbujali vključevanje, pravičnost, visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje ter pedagoške inovacije in izboljšali dosežke učencev, morajo biti učitelji in mentorji visoko usposobljeni in motivirani strokovnjaki, ki jih podpira vodstvo šole.

9.

Izmenjava mnenj in izkušenj med kolegi ter tesno sodelovanje med učitelji in mentorji, pa tudi delo, študij in/ali delovne izkušnje v tujini znatno prispevajo k strokovnemu razvoju učiteljev in mentorjev na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja.

10.

| a) | prispevala k osebnemu in akademskemu razvoju učiteljev in mentorjev ter hkrati spodbujala njihovo samozavest; |
| --- | --- |

a)

prispevala k osebnemu in akademskemu razvoju učiteljev in mentorjev ter hkrati spodbujala njihovo samozavest;

| b) | izboljšala njihovo strokovno prakso ter pedagoško znanje, spretnosti in kompetence, prilagodljivost, zaposljivost in poklicni razvoj; |
| --- | --- |

b)

izboljšala njihovo strokovno prakso ter pedagoško znanje, spretnosti in kompetence, prilagodljivost, zaposljivost in poklicni razvoj;

| c) | jim pomagala, da bi razvili zmogljivosti za vplivanje na prakse in njihovo izboljšanje v lastnih ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ter v širšem sistemu izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

c)

jim pomagala, da bi razvili zmogljivosti za vplivanje na prakse in njihovo izboljšanje v lastnih ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ter v širšem sistemu izobraževanja in usposabljanja;

| d) | prispevala k privlačnosti učiteljskega poklica. |
| --- | --- |

d)

prispevala k privlačnosti učiteljskega poklica.

11.

| a) | krepi sposobnost inovativnosti in razmisleka o praksah učiteljev in mentorjev, da bi bolje zadovoljili potrebe učencev; |
| --- | --- |

a)

krepi sposobnost inovativnosti in razmisleka o praksah učiteljev in mentorjev, da bi bolje zadovoljili potrebe učencev;

| b) | pri učiteljih in mentorjih pomaga razvijati občutek pripadnosti evropski skupnosti poučevanja in učenja, in sicer prek vezi, ki nastanejo med izkušnjo mobilnosti in po njej, spodbuja mobilnost učencev in na splošno prispeva k razvoju evropske razsežnosti v dejavnostih in projektih njihovih ustanov za izobraževanje in usposabljanje ter mednarodnih strategij, zato vpliva na celoten sistem izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

b)

pri učiteljih in mentorjih pomaga razvijati občutek pripadnosti evropski skupnosti poučevanja in učenja, in sicer prek vezi, ki nastanejo med izkušnjo mobilnosti in po njej, spodbuja mobilnost učencev in na splošno prispeva k razvoju evropske razsežnosti v dejavnostih in projektih njihovih ustanov za izobraževanje in usposabljanje ter mednarodnih strategij, zato vpliva na celoten sistem izobraževanja in usposabljanja;

| c) | je mobilnost močna učna izkušnja, ki lahko znatno vpliva na bodoče, pa tudi delovno aktivne učitelje in mentorje. Ti bi se morali zavedati priložnosti za mobilnost, ki so na voljo, poleg tega pa bi jih bilo treba spodbujati, da se udeležijo mobilnosti med začetnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem; |
| --- | --- |

c)

je mobilnost močna učna izkušnja, ki lahko znatno vpliva na bodoče, pa tudi delovno aktivne učitelje in mentorje. Ti bi se morali zavedati priložnosti za mobilnost, ki so na voljo, poleg tega pa bi jih bilo treba spodbujati, da se udeležijo mobilnosti med začetnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem;

| d) | podpira razvoj mrež učiteljev in mentorjev po vsej Evropi. |
| --- | --- |

d)

podpira razvoj mrež učiteljev in mentorjev po vsej Evropi.

12.

Mobilnost učiteljev in mentorjev v Evropi je ključni element pri krepitvi zaupanja, izboljšanju sodelovanja in spodbujanju medsebojnega razumevanja sistemov izobraževanja in usposabljanja med državami članicami. Prav tako je ključnega pomena za spodbujanje skupnih evropskih vrednot ter večjezičnosti in večkulturnosti.

SE STRINJA z naslednjim:

13.

Ambiciozen evropski izobraževalni prostor bi moral temeljiti na visoko usposobljenih in motiviranih učiteljih in mentorjih. Evropsko mobilnost bi bilo treba obravnavati kot koristno za izobraževanje in usposabljanje učiteljev in mentorjev, da bi razširili dostop do raznolikih kakovostnih pristopov k poučevanju in izpolnili potrebe učencev. Evropska razsežnost lahko prinese dodano vrednost strokovnemu usposabljanju in/ali praksi zadevnih učiteljev ali mentorjev v okviru nacionalnih izobraževalnih sistemov.

14.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti bodočim učiteljem in mentorjem ter njihovemu dostopu do mobilnosti, zlasti evropske mobilnosti, v okviru njihovega začetnega izobraževanja in usposabljanja v skladu z nacionalnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja. To utira pot tudi mobilnosti v poznejših fazah njihove poklicne poti.

15.

Da bi evropski izobraževalni prostor udejanjili do leta 2025 in da bi mobilnost omogočili vsem učiteljem in mentorjem, je treba odpraviti obstoječe ovire, kadar je to primerno in v skladu z nacionalnimi izobraževalnimi sistemi in politikami.

16.

| a) | evropski programi financiranja, kot je Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

evropski programi financiranja, kot je Erasmus+;

| b) | prihodnja evropska platforma za šolsko izobraževanje, ki bo vključevala eTwinning in School Education Gateway, EPALE ter vse pobude, prek katerih se spodbujajo partnerstva ustanov za izobraževanje in usposabljanje v EU; |
| --- | --- |

b)

prihodnja evropska platforma za šolsko izobraževanje, ki bo vključevala eTwinning in School Education Gateway, EPALE ter vse pobude, prek katerih se spodbujajo partnerstva ustanov za izobraževanje in usposabljanje v EU;

| c) | učiteljske akademije Erasmus+, ki bodo ocenjene glede na nadaljnji razvoj po letu 2025; |
| --- | --- |

c)

učiteljske akademije Erasmus+, ki bodo ocenjene glede na nadaljnji razvoj po letu 2025;

| d) | pobuda „Evropske univerze“, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

d)

pobuda „Evropske univerze“, kadar je to ustrezno.

17.

Mobilnost učiteljev in mentorjev bi bilo treba še naprej spodbujati in širiti, da bi postala splošna praksa. Obseg mobilnosti učiteljev in mentorjev v začetnem in nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju bi lahko spremljali na ravni držav članic in EU. Stalno skupino za kazalnike in merila bi bilo treba pooblastiti, da preuči ustrezne oblike zbiranja podatkov za merjenje mobilnosti učiteljev in mentorjev. Ugotovitve te skupine bi bilo treba upoštevati pri načrtovanem pregledu strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (5).

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI IN NAČELOM SUBSIDIARNOSTI:

| 18. | spodbujajo priložnosti za evropsko mobilnost učiteljev in mentorjev, na primer z odpravo obstoječih ovir, kadar je to primerno, zagotavljanjem organizacijske in finančne podpore, kadar je to mogoče, izmenjavo rešitev v zvezi z organizacijo nadomestnih učiteljev in mentorjev ter spodbujanjem programov mobilnosti; |
| --- | --- |

18.

spodbujajo priložnosti za evropsko mobilnost učiteljev in mentorjev, na primer z odpravo obstoječih ovir, kadar je to primerno, zagotavljanjem organizacijske in finančne podpore, kadar je to mogoče, izmenjavo rešitev v zvezi z organizacijo nadomestnih učiteljev in mentorjev ter spodbujanjem programov mobilnosti;

| 19. | širijo priložnosti vodstvenih delavcev šol za mobilnost in jih spodbujajo v tej smeri zaradi koristi, ki jih bo mobilnost prinesla njihovi poklicni poti ter njihovim ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi kot sredstvo za podporo in spodbujanje mobilnosti učiteljev in mentorjev; |
| --- | --- |

19.

širijo priložnosti vodstvenih delavcev šol za mobilnost in jih spodbujajo v tej smeri zaradi koristi, ki jih bo mobilnost prinesla njihovi poklicni poti ter njihovim ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi kot sredstvo za podporo in spodbujanje mobilnosti učiteljev in mentorjev;

| 20. | vključijo mobilnost v sisteme izobraževanja in usposabljanja učiteljev in mentorjev, kadar je to primerno, tako za začetno kot tudi nadaljnje izobraževanje in usposabljanje; spodbujajo sodelovanje pri aktivnostih v okviru Erasmus+, npr. učiteljskih akademij Erasmus+ in Evropskih univerz. Izkušnje dvostranskega sodelovanja so lahko izhodišče in navdih za nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

20.

vključijo mobilnost v sisteme izobraževanja in usposabljanja učiteljev in mentorjev, kadar je to primerno, tako za začetno kot tudi nadaljnje izobraževanje in usposabljanje; spodbujajo sodelovanje pri aktivnostih v okviru Erasmus+, npr. učiteljskih akademij Erasmus+ in Evropskih univerz. Izkušnje dvostranskega sodelovanja so lahko izhodišče in navdih za nadaljnji razvoj;

| 21. | po potrebi olajšajo formalno priznavanje rezultatov obdobij mobilnosti, zlasti obdobij poučevanja in usposabljanja v tujini, pri začetnem izobraževanju učiteljev in mentorjev, za strokovni razvoj ali poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

21.

po potrebi olajšajo formalno priznavanje rezultatov obdobij mobilnosti, zlasti obdobij poučevanja in usposabljanja v tujini, pri začetnem izobraževanju učiteljev in mentorjev, za strokovni razvoj ali poklicno napredovanje;

| 22. | preučijo načine za spodbujanje kakovostnega učenja tujih jezikov v sistemih začetnega in nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja učiteljev in mentorjev, kadar je to primerno, da bi povečali njihovo udeležbo v programih mobilnosti, v okviru katerih bi razvili kompetence, potrebne za delo s tujimi viri in gradivom; |
| --- | --- |

22.

preučijo načine za spodbujanje kakovostnega učenja tujih jezikov v sistemih začetnega in nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja učiteljev in mentorjev, kadar je to primerno, da bi povečali njihovo udeležbo v programih mobilnosti, v okviru katerih bi razvili kompetence, potrebne za delo s tujimi viri in gradivom;

| 23. | da bi učiteljem in mentorjem, ki to želijo, omogočili mobilnost, po potrebi in ob ustreznem upoštevanju avtonomije ustanov opredelijo in spodbujajo obdobja mobilnosti tako za delovno aktivne kot bodoče učitelje in mentorje, tj. priporočena obdobja v šolskih letih in/ali učnih načrtih začetnega izobraževanja za učitelje in mentorje, namenjena omogočanju udeležbe pri mobilnosti. To lahko vključuje opredelitev ustreznih obdobij, v katerih lahko ustanove za izobraževanje in usposabljanje gostijo šolske dejavnosti usposabljanja za delovno aktivne in bodoče učitelje ter izobraževalne dejavnosti za mentorje; |
| --- | --- |

23.

da bi učiteljem in mentorjem, ki to želijo, omogočili mobilnost, po potrebi in ob ustreznem upoštevanju avtonomije ustanov opredelijo in spodbujajo obdobja mobilnosti tako za delovno aktivne kot bodoče učitelje in mentorje, tj. priporočena obdobja v šolskih letih in/ali učnih načrtih začetnega izobraževanja za učitelje in mentorje, namenjena omogočanju udeležbe pri mobilnosti. To lahko vključuje opredelitev ustreznih obdobij, v katerih lahko ustanove za izobraževanje in usposabljanje gostijo šolske dejavnosti usposabljanja za delovno aktivne in bodoče učitelje ter izobraževalne dejavnosti za mentorje;

| 24. | po potrebi spodbujajo uporabo relevantnih modulov usposabljanja s poudarkom na Evropi v začetnem in nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju učiteljev in mentorjev, kar bi lahko vključevalo programe, kot so ukrepi Jean Monnet, med drugim v zvezi s primarnim in sekundarnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

24.

po potrebi spodbujajo uporabo relevantnih modulov usposabljanja s poudarkom na Evropi v začetnem in nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju učiteljev in mentorjev, kar bi lahko vključevalo programe, kot so ukrepi Jean Monnet, med drugim v zvezi s primarnim in sekundarnim izobraževanjem;

| 25. | po potrebi spodbujajo razvoj zmogljivosti s spodbujanjem različnih oblik lokalnega in regionalnega sodelovanja, kot so konzorciji Erasmus+ pod vodstvom regionalnih šolskih organov/organov za ustanove, ki zagotavljajo širši učinek projektov mobilnosti in podpirajo fizično ali spletno udeležbo učiteljev in mentorjev iz manjših ali oddaljenih ustanov za izobraževanje in usposabljanje pri možnostih za strokovno izpopolnjevanje v tujini; |
| --- | --- |

25.

po potrebi spodbujajo razvoj zmogljivosti s spodbujanjem različnih oblik lokalnega in regionalnega sodelovanja, kot so konzorciji Erasmus+ pod vodstvom regionalnih šolskih organov/organov za ustanove, ki zagotavljajo širši učinek projektov mobilnosti in podpirajo fizično ali spletno udeležbo učiteljev in mentorjev iz manjših ali oddaljenih ustanov za izobraževanje in usposabljanje pri možnostih za strokovno izpopolnjevanje v tujini;

| 26. | po potrebi podpirajo ustanove za izobraževanje in usposabljanje pri krepitvi zmogljivosti gostovanja dejavnosti mobilnosti delovno aktivnih in bodočih učiteljev in mentorjev ter sodelovanja pri njih; |
| --- | --- |

26.

po potrebi podpirajo ustanove za izobraževanje in usposabljanje pri krepitvi zmogljivosti gostovanja dejavnosti mobilnosti delovno aktivnih in bodočih učiteljev in mentorjev ter sodelovanja pri njih;

| 27. | spodbujajo uporabo digitalnih orodij in platform, vključno z eTwinningom in EPALE, za dopolnitev fizične mobilnosti in pripravo nanjo, izboljšanje digitalnih spretnosti in kompetenc ter spodbujanje globljega transnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

27.

spodbujajo uporabo digitalnih orodij in platform, vključno z eTwinningom in EPALE, za dopolnitev fizične mobilnosti in pripravo nanjo, izboljšanje digitalnih spretnosti in kompetenc ter spodbujanje globljega transnacionalnega sodelovanja;

| 28. | spodbujajo možnosti za z dokazi podprto nadaljnje strokovno izpopolnjevanje učiteljev in mentorjev, ki bi lahko sodelovali pri dejavnostih mobilnosti, in spodbujajo študije glede prizadevanj držav članic EU v zvezi z mobilnostjo učiteljev, hkrati pa iščejo druge sinergijske vidike z raziskavami. |
| --- | --- |

28.

spodbujajo možnosti za z dokazi podprto nadaljnje strokovno izpopolnjevanje učiteljev in mentorjev, ki bi lahko sodelovali pri dejavnostih mobilnosti, in spodbujajo študije glede prizadevanj držav članic EU v zvezi z mobilnostjo učiteljev, hkrati pa iščejo druge sinergijske vidike z raziskavami.

POZIVA KOMISIJO, NAJ V SKLADU S POGODBAMA IN OB POPOLNEM SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 29. | spodbuja priložnosti za mobilnost učiteljev in mentorjev prek programa Erasmus+, tudi z zagotavljanjem potrebne podpore ukrepu učiteljskih akademij Erasmus+, ki bodo ocenjene glede na nadaljnji razvoj po letu 2025; |
| --- | --- |

29.

spodbuja priložnosti za mobilnost učiteljev in mentorjev prek programa Erasmus+, tudi z zagotavljanjem potrebne podpore ukrepu učiteljskih akademij Erasmus+, ki bodo ocenjene glede na nadaljnji razvoj po letu 2025;

| 30. | opredeli obstoječa orodja za spodbujanje mobilnosti učiteljev in mentorjev ter ta orodja med drugim promovira z uporabo platform, kot sta prihodnja evropska platforma za šolsko izobraževanje (ki bo vključevala eTwinning in sedanji School Education Gateway) ter EPALE; |
| --- | --- |

30.

opredeli obstoječa orodja za spodbujanje mobilnosti učiteljev in mentorjev ter ta orodja med drugim promovira z uporabo platform, kot sta prihodnja evropska platforma za šolsko izobraževanje (ki bo vključevala eTwinning in sedanji School Education Gateway) ter EPALE;

| 31. | v sodelovanju z državami članicami preuči možnost razvoja okvira politike na evropski ravni za povečanje števila in kakovosti priložnosti za učno mobilnost za bodoče in delovno aktivne učitelje in mentorje v Evropi na podlagi njihovih dejanskih potreb po mobilnosti. S takim okvirom bi se lahko na primer pripomoglo k odpravi ovir za mobilnost, države članice podpirale pri spodbujanju mobilnosti in evropske razsežnosti poučevanja v začetnem in nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju učiteljev, nadalje razvijale priložnosti za učno mobilnost ter zagotavljale informacije o možnostih financiranja in mobilnosti. |
| --- | --- |

31.

v sodelovanju z državami članicami preuči možnost razvoja okvira politike na evropski ravni za povečanje števila in kakovosti priložnosti za učno mobilnost za bodoče in delovno aktivne učitelje in mentorje v Evropi na podlagi njihovih dejanskih potreb po mobilnosti. S takim okvirom bi se lahko na primer pripomoglo k odpravi ovir za mobilnost, države članice podpirale pri spodbujanju mobilnosti in evropske razsežnosti poučevanja v začetnem in nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju učiteljev, nadalje razvijale priložnosti za učno mobilnost ter zagotavljale informacije o možnostih financiranja in mobilnosti.

| 32. | obravnava mobilnost pri delu tako, da razišče morebitno prostovoljno pripravo evropskih smernic za razvoj nacionalnih kariernih okvirov in vseživljenjskega usmerjanja, da bi podprli poklicno napredovanje učiteljev in mentorjev; |
| --- | --- |

32.

obravnava mobilnost pri delu tako, da razišče morebitno prostovoljno pripravo evropskih smernic za razvoj nacionalnih kariernih okvirov in vseživljenjskega usmerjanja, da bi podprli poklicno napredovanje učiteljev in mentorjev;

| 33. | še naprej spodbuja avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacij, zlasti obdobij mobilnosti v tujini v izobraževanju in usposabljanju učiteljev in mentorjev (6); |
| --- | --- |

33.

še naprej spodbuja avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacij, zlasti obdobij mobilnosti v tujini v izobraževanju in usposabljanju učiteljev in mentorjev (6

| 34. | sodeluje z državami članicami pri analizi izvedljivosti in dodane vrednosti obdobij mobilnosti v študijskih programih za bodoče učitelje in mentorje; |
| --- | --- |

34.

sodeluje z državami članicami pri analizi izvedljivosti in dodane vrednosti obdobij mobilnosti v študijskih programih za bodoče učitelje in mentorje;

| 35. | poroča Odboru za izobraževanje za nadaljnje odločitve o rezultatih dela Stalne skupine za kazalnike in merila o spremljanju mobilnosti učiteljev in mentorjev, da bi spodbujali in razširili potencialne možnosti za mobilnost. |
| --- | --- |

35.

poroča Odboru za izobraževanje za nadaljnje odločitve o rezultatih dela Stalne skupine za kazalnike in merila o spremljanju mobilnosti učiteljev in mentorjev, da bi spodbujali in razširili potencialne možnosti za mobilnost.

---

(1)  V skladu z opredelitvijo v Sklepih Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11) učitelj v teh sklepih pomeni osebo, ki ji je v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso priznan status učitelja (ali enakovreden status), mentor pa posameznika, ki izvaja eno ali več dejavnosti, povezanih s (teoretičnim ali praktičnim) usposabljanjem, ki poteka bodisi v ustanovi za izobraževanje ali usposabljanje bodisi na delovnem mestu. To vključuje učitelje v splošnem ter višje- in visokošolskem izobraževanju, učitelje in mentorje v začetnem in nadaljnjem poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju ter strokovne delavce v vzgoji in varstvu predšolskih otrok ter izobraževalce odraslih.

1

Na različnih področjih izobraževanja in usposabljanja obstajajo precejšnje razlike pri izobrazbi in poklicni strukturi učiteljev in mentorjev. Relevantnost posameznih elementov teh sklepov je tako odvisna od strukture nacionalnih sistemov ter posameznih sektorjev izobraževanja in usposabljanja.

(2)  „Mobilnost“ v teh sklepih ustreza pojmu „učne mobilnosti“, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013: fizična selitev v državo, ki ni država prebivališča, zaradi študija, usposabljanja ali neformalnega oziroma priložnostnega učenja. Lahko je združena z „virtualnim učenjem“, ki pomeni pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc z uporabo orodij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki udeležencem omogočajo smiselno transnacionalno ali mednarodno učno izkušnjo.

2

(3)  Eurydice: „Učitelji v Evropi: kariera, razvoj in dobrobit“, 2021, str. 21.

3

(4)  Glede na statistično prilogo k letnemu poročilu o programu Erasmus+ za leto 2019 naj bi pri projektih KA 101 (mobilnost osebja v šolskem izobraževanju), za katere so bile leta 2019 sklenjene pogodbe, število udeležencev tečajev in usposabljanja predvidoma znašalo približno 40 600 (približno 75 % dejavnosti mobilnosti), število udeležencev sledenja na delovnem mestu 13 209 (približno 24 % dejavnosti mobilnosti), število udeležencev programov poučevanja pa 389 (manj kot 1 % dejavnosti mobilnosti).

4

(5)  Kot je poudarjeno v Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), bo Komisija celotno poročilo o evropskem izobraževalnem prostoru objavila leta 2025. „Svet bo na podlagi te ocene pregledal strateški okvir – vključno s cilji na ravni EU, strukturo upravljanja in delovnimi metodami“ (UL C 66, 26.2.2021, str. 10).

5

(6)  V skladu s Priporočilom Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1).

6

---

PRILOGA

Politično ozadje

Evropski svet:

| — | Sklepi predsedstva – Lizbona, 23. in 24. marec 2000 |
| --- | --- |

—

Sklepi predsedstva – Lizbona, 23. in 24. marec 2000

Svet Evropske unije

| — | Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2009 o strokovnem izpopolnjevanju učiteljev in vodstvenih delavcev šol (UL C 302, 12.12.2009, str. 6). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2009 o strokovnem izpopolnjevanju učiteljev in vodstvenih delavcev šol (UL C 302, 12.12.2009, str. 6).

| — | Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (UL C 175, 15.6.2011, str. 8) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (UL C 175, 15.6.2011, str. 8)

| — | Sklepi Sveta z dne 20. maja 2014 o učinkovitem izobraževanju učiteljev (UL C 183, 14.6.2014, str. 22). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 20. maja 2014 o učinkovitem izobraževanju učiteljev (UL C 183, 14.6.2014, str. 22).

| — | Sklepi Sveta o razvoju šol in odličnem poučevanju, (UL C 421, 8.12.2017, str. 2) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o razvoju šol in odličnem poučevanju, (UL C 421, 8.12.2017, str. 2)

| — | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (UL C 195, 7.6.2018, str. 1) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (UL C 195, 7.6.2018, str. 1)

| — | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7)

| — | Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1).

| — | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4)

| — | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (UL C 189, 5.6.2019, str. 15) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (UL C 189, 5.6.2019, str. 15)

| — | Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja (UL C 389, 18.11.2019, str. 1) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja (UL C 389, 18.11.2019, str. 1)

| — | Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11)

| — | Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1)

| — | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1)

| — | Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (UL C 221, 10.6.2021, str. 3) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (UL C 221, 10.6.2021, str. 3)

| — | Sklepi Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (UL C 221, 10.6.2021, str. 14) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (UL C 221, 10.6.2021, str. 14)

| — | Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021–2030 (UL C 504, 14.12.2021, str. 9) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021–2030 (UL C 504, 14.12.2021, str. 9)

Evropska komisija

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021: izobraževanje in dobro počutje, Urad za uradne publikacije, 2021 |
| --- | --- |

—

Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021: izobraževanje in dobro počutje, Urad za uradne publikacije, 2021

---

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/9

---

Sklepi Sveta o evropski strategiji za krepitev vloge visokošolskih institucij za prihodnost Evrope

(2022/C 167/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

Ob sklicevanju na politično ozadje te teme, kot je navedeno v Prilogi k tem sklepom;

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

1.

Visokošolske ustanove (1) so v Evropi v veliki meri vključene v ustvarjanje in razširjanje znanja ter njegovo priznavanje. Nepogrešljive so pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in evropskega raziskovalnega prostora, v sinergiji z evropskim visokošolskim prostorom. Visokošolske ustanove so ključnega pomena za doseganje cilja iz Resolucije Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), tj. da bi do leta 2030 moralo terciarno izobrazbo imeti vsaj 45 % prebivalstva v starosti od 25 do 34 let.

2.

V prihodnjih letih se bo povečala rast vpisa v visokošolske ustanove, kar je bilo v zadnjih desetletjih temeljni svetovni trend. Število ljudi v starosti od 25 do 34 let, ki imajo terciarno izobrazbo, naj bi do leta 2030 doseglo 300 milijonov v državah OECD in G20 (2).

3.

Naprihodnji razvoj visokošolskih ustanov v Evropi bodo vplivale številne priložnosti in izzivi. Svetovni demografski razvoj in globalizacija bosta položaj Evrope kot pomembnega središča ustvarjanja znanja postavila na preizkušnjo. Globalno segrevanje in degradacija okolja, vse hitrejši tehnološki napredek in stopnjujoča se tekma na področju digitalnih tehnologij že vplivajo na strategije in položaj visokošolskih ustanov v Evropi in v svetovnem okviru. Vse pomembnejša bo razpoložljivost velikega nabora nadarjenih ljudi z odlično izobrazbo in usposabljanjem, da bi Evropa lahko ohranila in utrdila svoj vodilni položaj v svetu v kontekstu povečane svetovne konkurence.

4.

Medtem vse večje povpraševanje po visokokakovostnem in vključujočem izobraževanju ter odličnih raziskavah in inovacijah v državah v vzponu povečuje mreženje na svetovni ravni, medtem ko se pojavljajo nove grožnje temeljnim vrednotam in načelom, ki jih evropske demokracije želijo ohraniti. Na evropski in svetovni ravni bodo vse večje neenakosti in izzivi, ki jih prinašajo starajoče se družbe, preoblikovali trg dela ter poglobili potrebo po vključevanju in po doseganju visokošolske izobrazbe, kar bo vključevalo tudi nova pričakovanja glede vseživljenjskega učenja.

5.

Zaradi gospodarskega okrevanja po pandemiji ter hitrega razvoja znanja, spretnosti in kompetenc, povezanih z digitalnim in zelenim prehodom, bodo morale visokošolske ustanove razmisliti o nadaljnjem razvoju svoje infrastrukture, sprejeti nova pedagoška orodja, zagotoviti prožne in kratke učne izkušnje, učeče se pripraviti na nenehno spreminjajoče se družbeno okolje in trg dela ter raziskovalcem omogočiti sodelovanje pri iskanju inovativnih rešitev za sedanje svetovne izzive.

6.

Za doseganje vključevanja in odličnosti so potrebne znatne splošne naložbe v visokošolski sektor EU, in sicer ob upoštevanju trenutne povprečne porabe za terciarno izobraževanje v EU ter vse večjega števila študentov in učečih se ter izzivov, s katerimi se soočajo visokošolske ustanove.

7.

Edinstveni položaj visokošolskega izobraževanja, ki doprinese presečnim nalogam izobraževanja, raziskav, inovacij in dela v korist družbe, je priložnost, ki jo je treba izkoristiti, da bi lahko kar najbolje izrabili možnosti za sinergije med temi štirimi nalogami.

8.

Izkoriščanje teh sinergij je ključnega pomena za uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj. Spodbujati bo treba partnerstva z več deležniki in sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in z njimi.

9.

V zvezi s tem je Svet v Resoluciji o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) pozval k pripravi „agende za preoblikovanje terciarnega izobraževanja s poudarkom na vključenosti, inovacijah, povezljivosti, digitalni in zeleni pripravljenosti ter mednarodni konkurenčnosti, pa tudi temeljnih akademskih vrednotah in visokih etičnih načelih ter na zaposlovanju in zaposljivosti“.

10.

V tem enakem okviru je Svet v Sklepih o novem evropskem raziskovalnem prostoru ugotovil, da so „institucionalne spremembe, raziskovalne poklicne poti, znanstveno izobraževanje in usposabljanje, mednarodno sodelovanje in kroženje znanja področja, na katerih je možno odločnejše sodelovanje“ med evropskim raziskovalnim prostorom, evropskim visokošolskim prostorom in visokošolsko razsežnostjo evropskega izobraževalnega prostora. Svet se je seznanil tudi s „predlogom Komisije za pripravo načrta ukrepov za ustvarjanje sinergij med visokošolskim izobraževanjem in raziskavami“ in izrazil podporo za nadaljnji razvoj „,evropskih univerzitetnih zavezništev“„ kot zgled za sodobne in vključujoče visokošolske ustanove prihodnosti v Evropi“. V programu politike ERA za obdobje 2022–2024, priloženem Sklepom Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA), so opredeljeni ukrepi, namenjeni visokošolskim ustanovam.

11.

Svet je v Sklepih o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju priznal, da bi morale „evropske univerze“„prispevati h krepitvi razsežnosti raziskav in inovacij visokošolskih ustanov v Evropi z razvojem skupnega programa, skupnih infrastruktur in virov“ ter „vzpostavljati vedno trdnejša zavezništva s preučitvijo izvedljivosti skupnega vpisa študentov in skupnega zaposlovanja akademikov in raziskovalcev v okviru različnih nacionalnih sistemov, da bi njihove poklicne poti v izobraževanju in raziskavah v okviru zavezništev postale privlačnejše, trajnejše in prožnejše“. Poleg tega je pozval Komisijo in države članice, naj „razmislijo o trajnostnejših instrumentih financiranja ,evropskih univerz‘, tudi z izkoriščanjem sinergij med regionalnimi in nacionalnimi shemami ter evropskimi shemami, da bodo lahko uresničile svojo ambiciozno strategijo“, in začnejo leta 2022 oblikovati jasne predloge „za pomoč pri odpravljanju ovir, kjer je to potrebno, za sodelovanje na evropski ravni, na primer s preučitvijo potrebe po skupnih evropskih diplomah v okviru zavezništev ,evropskih univerz‘ in izvedljivosti le-tega“.

12.

V Sklepih o poglobitvi evropskega raziskovalnega prostora: zagotavljanje privlačne in trajnostne poklicne poti in delovnih pogojev za raziskovalce ter uresničevanje kroženja možganov je Svet pozval Komisijo, „naj podpira države članice pri oblikovanju ukrepov politik za nemoteno in ambiciozno transnacionalno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami v Evropi, zlasti na področju akademskih poklicnih poti in raziskovalnih poklicnih poti, ki so pogosto prepletene, spodbujanju vključenosti, spodbujanju odličnosti in povečanju mednarodne konkurenčnosti evropskega visokošolskega sektorja, s čimer se povečuje privlačnost za talente iz Evrope in zunaj nje.“ Prav tako se je strinjal, da so zavezništva evropskih univerz in njihova partnerstva z lokalnimi ekosistemi „ustrezne platforme za preskušanje morebitnih modelov, ki spodbujajo interoperabilnost raziskovalnih poklicnih poti, in za raziskovanje možnosti za skupne programe zaposlovanja, sisteme usposabljanja in poklicnega razvoja, ki upoštevajo tako vidike raziskav kot poučevanja, ter za preskušanje novih sistemov nagrajevanja in ocenjevanja, tudi za poučevanje, ki temelji na raziskavah“.

MENI NASLEDNJE:

13.

Transnacionalno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami po vsej Evropi se dodatno okrepi, poglobi in poenostavi, če se lahko navedeni izzivi učinkovito obravnavajo na evropski ravni. V zvezi s tem je Komisija predstavila ambiciozno evropsko strategijo za univerze, katere cilj je okrepiti in podpreti te ustanove pri vseh njihovih nalogah, da bi okrepile svoje sodelovanje in izkoristile svoje prednosti, saj pomembno prispevajo k odzivu Evrope na prihodnje izzive. Okrepiti bi bilo treba različne vrste tekočega sodelovanja ter izmenjati s tem povezane rezultate in najboljše prakse, da bi spodbudili celotni visokošolski sektor v Evropi, hkrati pa spoštovati pristojnosti držav članic, akademsko svobodo in institucionalno avtonomijo visokošolskih ustanov.

14.

| — | krepitev evropske razsežnosti na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter sinergij med njimi; |
| --- | --- |

—

krepitev evropske razsežnosti na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter sinergij med njimi;

| — | spodbujanje globalne vloge in vodilnega položaja Evrope; |
| --- | --- |

—

spodbujanje globalne vloge in vodilnega položaja Evrope;

| — | krepitev okrevanja Evrope in odziva na digitalni in zeleni prehod; |
| --- | --- |

—

krepitev okrevanja Evrope in odziva na digitalni in zeleni prehod;

| — | poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot. |
| --- | --- |

—

poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot.

POZIVA KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI SODELUJEJO Z VISOKOŠOLSKIMI USTANOVAMI IN DELEŽNIKI, DA BI DOSEGLI NASLEDNJE KLJUČNE CILJE:

Krepitev evropske razsežnosti na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter sinergij med njimi

Krepitev evropske razsežnosti na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter sinergij med njimi

| 15. | Globlje transnacionalno sodelovanje prispeva k uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in novega evropskega raziskovalnega prostora v popolni sinergiji, in sicer s krepitvijo visokošolskih ustanov in izboljšanjem kakovosti visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij v celotni Evropi. Z novimi razsežnostmi, oblikami in priložnostmi za meddisciplinarno, medsektorsko in čezmejno mobilnost, skupaj s privlačno in trajnostno akademsko in raziskovalno poklicno potjo ter odprtim izobraževanjem in odprto znanostjo jim omogoča, da se bolje spopadejo z družbenimi izzivi ter študentom, udeležencem vseživljenjskega učenja in raziskovalcem zagotovijo ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za njihov prihodnji poklicni in osebni razvoj. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti študentom in mladim raziskovalcem, katerih študij in poklicne poti je močno prizadela pandemija, ter tiste s podeželskih in oddaljenih območij, kot so najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

15.

Globlje transnacionalno sodelovanje prispeva k uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in novega evropskega raziskovalnega prostora v popolni sinergiji, in sicer s krepitvijo visokošolskih ustanov in izboljšanjem kakovosti visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij v celotni Evropi. Z novimi razsežnostmi, oblikami in priložnostmi za meddisciplinarno, medsektorsko in čezmejno mobilnost, skupaj s privlačno in trajnostno akademsko in raziskovalno poklicno potjo ter odprtim izobraževanjem in odprto znanostjo jim omogoča, da se bolje spopadejo z družbenimi izzivi ter študentom, udeležencem vseživljenjskega učenja in raziskovalcem zagotovijo ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za njihov prihodnji poklicni in osebni razvoj. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti študentom in mladim raziskovalcem, katerih študij in poklicne poti je močno prizadela pandemija, ter tiste s podeželskih in oddaljenih območij, kot so najbolj oddaljene regije.

| 16. | Zavezništva visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, lahko prikažejo potencial obsežnega in dolgoročnega institucionalnega sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja. Takšna zavezništva bi lahko ustvarila resnično evropsko dodano vrednost, tako da bi z dolgoročno zavezo vseh udeleženih strani dosegla kritično maso na evropski ravni. Pripomorejo k lažjemu prostemu gibanju po Evropi v študijske, delovne in raziskovalne namene na podlagi skupnih interesov. Z visoko stopnjo povezovanja, preglednosti in odprtosti lahko dosežejo preobrazbeni učinek za Evropo in znotraj nje. Usklajevanje in dopolnjevanje z drugimi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi, lokalnimi in po potrebi mednarodnimi pobudami in mrežami bo okrepilo njihov preobrazbeni učinek. |
| --- | --- |

16.

Zavezništva visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, lahko prikažejo potencial obsežnega in dolgoročnega institucionalnega sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja. Takšna zavezništva bi lahko ustvarila resnično evropsko dodano vrednost, tako da bi z dolgoročno zavezo vseh udeleženih strani dosegla kritično maso na evropski ravni. Pripomorejo k lažjemu prostemu gibanju po Evropi v študijske, delovne in raziskovalne namene na podlagi skupnih interesov. Z visoko stopnjo povezovanja, preglednosti in odprtosti lahko dosežejo preobrazbeni učinek za Evropo in znotraj nje. Usklajevanje in dopolnjevanje z drugimi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi, lokalnimi in po potrebi mednarodnimi pobudami in mrežami bo okrepilo njihov preobrazbeni učinek.

| 17. | Za doseganje celotne dodane vrednosti zavezništev visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, je potrebna nadaljnja podpora na evropski in po potrebi na nacionalni ravni na podlagi postopnega pristopa. Ta zavezništva bi bilo treba kot pobudnike institucionalne preobrazbe podpirati, če je to primerno, pri snovanju trdne razsežnosti, kar zadeva raziskave in inovacije, in pri implementaciji pristopa, ki je osredotočen na študente in temelji na raziskavah in inovacijah, izvajanju inovativnih skupnih izobraževalnih programov na vseh ravneh, v skladu s katerimi bi se lahko podelile skupne diplome, in sicer na podlagi evropskih meril, ki bi jih skupaj z državami članicami in ustreznimi deležniki oblikovali v skladu z instrumenti bolonjskega procesa. Ta zavezništva bi bilo treba podpirati, če je to primerno, tudi pri izboljšanju upravljanja človeških virov, kar zadeva morebitno skupno zaposlovanje akademikov in raziskovalcev; pri spodbujanju razvoja privlačnih in trajnostnih poklicnih poti ter pri porazdeljevanju virov in skupnem zagotavljanju struktur, na primer laboratorijev in platform. |
| --- | --- |

17.

Za doseganje celotne dodane vrednosti zavezništev visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, je potrebna nadaljnja podpora na evropski in po potrebi na nacionalni ravni na podlagi postopnega pristopa. Ta zavezništva bi bilo treba kot pobudnike institucionalne preobrazbe podpirati, če je to primerno, pri snovanju trdne razsežnosti, kar zadeva raziskave in inovacije, in pri implementaciji pristopa, ki je osredotočen na študente in temelji na raziskavah in inovacijah, izvajanju inovativnih skupnih izobraževalnih programov na vseh ravneh, v skladu s katerimi bi se lahko podelile skupne diplome, in sicer na podlagi evropskih meril, ki bi jih skupaj z državami članicami in ustreznimi deležniki oblikovali v skladu z instrumenti bolonjskega procesa. Ta zavezništva bi bilo treba podpirati, če je to primerno, tudi pri izboljšanju upravljanja človeških virov, kar zadeva morebitno skupno zaposlovanje akademikov in raziskovalcev; pri spodbujanju razvoja privlačnih in trajnostnih poklicnih poti ter pri porazdeljevanju virov in skupnem zagotavljanju struktur, na primer laboratorijev in platform.

| 18. | Ob polnem priznavanju vrednosti učenja v živo in fizične mobilnosti ter potrebe po uravnoteženem kroženju možganov bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj še naprej podpirajo vse vrste mobilnosti študentov, osebja in raziskovalcev – kar prispeva k akademskemu uspehu in osebnim dosežkom –, tako da bi vsem študentom, osebju in raziskovalcem omogočili, da z internacionalizacijo učnih načrtov ali sodelovanjem v inovativnih mednarodnih okoljih v okviru njihovih domačih ustanov pridobijo mednarodne in medkulturne kompetence. |
| --- | --- |

18.

Ob polnem priznavanju vrednosti učenja v živo in fizične mobilnosti ter potrebe po uravnoteženem kroženju možganov bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj še naprej podpirajo vse vrste mobilnosti študentov, osebja in raziskovalcev – kar prispeva k akademskemu uspehu in osebnim dosežkom –, tako da bi vsem študentom, osebju in raziskovalcem omogočili, da z internacionalizacijo učnih načrtov ali sodelovanjem v inovativnih mednarodnih okoljih v okviru njihovih domačih ustanov pridobijo mednarodne in medkulturne kompetence.

| 19. | Evropsko leto mladih ima pri tem podporno vlogo. Opozoriti je treba na cilj, da bi moralo vsaj 20 % diplomantov evropskega visokošolskega prostora izkusiti obdobje študija ali usposabljanja v tujini, kot je bilo potrjeno tudi v ministrskem sporočilu iz Rima z dne 19. novembra 2020, in na podporo, ki jo je treba nameniti pobudi Evropske univerze, da bi dosegli ambiciozen cilj 50 % mobilnih študentov, kot je določeno v sklepih Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju. |
| --- | --- |

19.

Evropsko leto mladih ima pri tem podporno vlogo. Opozoriti je treba na cilj, da bi moralo vsaj 20 % diplomantov evropskega visokošolskega prostora izkusiti obdobje študija ali usposabljanja v tujini, kot je bilo potrjeno tudi v ministrskem sporočilu iz Rima z dne 19. novembra 2020, in na podporo, ki jo je treba nameniti pobudi Evropske univerze, da bi dosegli ambiciozen cilj 50 % mobilnih študentov, kot je določeno v sklepih Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju.

| 20. | Za dosego teh ciljev bi si morale države članice in Komisija v sodelovanju z visokošolskimi ustanovami prizadevati tudi za poenostavitev upravnih postopkov za ustanove, vključno z dodatno širitvijo izvajanja pobude za evropsko študentsko izkaznico in nadaljnjim izvajanjem avtomatičnega vzajemnega priznavanja akademskih kvalifikacij in študijskih obdobij v tujini v skladu z nacionalnimi informacijskimi centri za priznavanje kvalifikacij (NARIC). Visokošolske ustanove bi bilo treba spodbujati, naj v celoti izkoristijo digitalna orodja za mobilnost in priznavanje, promovirajo večjezičnost, medkulturnost in vključevanje študentov z manj priložnostmi v svoje kampuse ter mobilnost vključijo v svoje učne načrte. |
| --- | --- |

20.

Za dosego teh ciljev bi si morale države članice in Komisija v sodelovanju z visokošolskimi ustanovami prizadevati tudi za poenostavitev upravnih postopkov za ustanove, vključno z dodatno širitvijo izvajanja pobude za evropsko študentsko izkaznico in nadaljnjim izvajanjem avtomatičnega vzajemnega priznavanja akademskih kvalifikacij in študijskih obdobij v tujini v skladu z nacionalnimi informacijskimi centri za priznavanje kvalifikacij (NARIC). Visokošolske ustanove bi bilo treba spodbujati, naj v celoti izkoristijo digitalna orodja za mobilnost in priznavanje, promovirajo večjezičnost, medkulturnost in vključevanje študentov z manj priložnostmi v svoje kampuse ter mobilnost vključijo v svoje učne načrte.

Spodbujanje globalne vloge in vodilnega položaja Evrope

Spodbujanje globalne vloge in vodilnega položaja Evrope

| 21. | Internacionalizacija visokošolskega izobraževanja in raziskav je strateškega geopolitičnega pomena za Evropo, kot je opisano v skupnem sporočilu o strategiji Global Gateway. Sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja na svetovni ravni mora temeljiti na temeljnih vrednotah in načelih, v središču katerih so akademska svoboda, institucionalna avtonomija, odprto izobraževanje in odprta znanost. Načeli vzajemnosti in enakih konkurenčnih pogojev bi morali biti predpogoj za mednarodno sodelovanje. Pri odnosih na področju raziskav in inovacij ter pri pogajanjih s svetovnimi partnerji bi bilo treba upoštevati vodilno načelo „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“. Visokošolske ustanove bi bilo treba podpreti z usklajenim evropskim pristopom, da bi spodbujali te evropske vrednote in načela na svetovni ravni z namenom doseči uravnoteženo in vzajemno koristno sodelovanje, ki je del mehke moči Evrope in njene zmogljivosti za določanje svetovnih standardov. Sodelovanje s tretjimi državami na področju visokošolskega izobraževanja in raziskav mora temeljiti na skupnem razumevanju ter skupnem priznavanju teh vrednot in načel, ki se spodbujajo na evropski ravni v skladu z drugimi strateškimi interesi Unije, skladno z marsejsko konferenco o globalnem pristopu. |
| --- | --- |

21.

Internacionalizacija visokošolskega izobraževanja in raziskav je strateškega geopolitičnega pomena za Evropo, kot je opisano v skupnem sporočilu o strategiji Global Gateway. Sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja na svetovni ravni mora temeljiti na temeljnih vrednotah in načelih, v središču katerih so akademska svoboda, institucionalna avtonomija, odprto izobraževanje in odprta znanost. Načeli vzajemnosti in enakih konkurenčnih pogojev bi morali biti predpogoj za mednarodno sodelovanje. Pri odnosih na področju raziskav in inovacij ter pri pogajanjih s svetovnimi partnerji bi bilo treba upoštevati vodilno načelo „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“. Visokošolske ustanove bi bilo treba podpreti z usklajenim evropskim pristopom, da bi spodbujali te evropske vrednote in načela na svetovni ravni z namenom doseči uravnoteženo in vzajemno koristno sodelovanje, ki je del mehke moči Evrope in njene zmogljivosti za določanje svetovnih standardov. Sodelovanje s tretjimi državami na področju visokošolskega izobraževanja in raziskav mora temeljiti na skupnem razumevanju ter skupnem priznavanju teh vrednot in načel, ki se spodbujajo na evropski ravni v skladu z drugimi strateškimi interesi Unije, skladno z marsejsko konferenco o globalnem pristopu.

| 22. | Poglobljeno evropsko sodelovanje je lahko koristno pri podpori visokošolskim ustanovam ter raziskovalcem, mentorjem, študentom in osebju zagotavlja potrebna orodja za spopadanje z izzivi na področju pravičnega sodelovanja na svetovni ravni, kot so nepravičnost, tuje vmešavanje in ovire za odprto znanost. Prav tako je treba spodbujati ozaveščeno in neodvisno razumevanje partnerjev iz tretjih držav. Da bi Evropska unija postala varno zatočišče za svobodo znanstvenega raziskovanja in demokratične vrednote, bi bilo treba visokošolske ustanove podpreti z evropskimi in nacionalnimi programi, ki bi v celoti spoštovali načelo odličnosti, z namenom, da bi sprejeli študente, raziskovalce in akademike, katerih svoboda je ogrožena. |
| --- | --- |

22.

Poglobljeno evropsko sodelovanje je lahko koristno pri podpori visokošolskim ustanovam ter raziskovalcem, mentorjem, študentom in osebju zagotavlja potrebna orodja za spopadanje z izzivi na področju pravičnega sodelovanja na svetovni ravni, kot so nepravičnost, tuje vmešavanje in ovire za odprto znanost. Prav tako je treba spodbujati ozaveščeno in neodvisno razumevanje partnerjev iz tretjih držav. Da bi Evropska unija postala varno zatočišče za svobodo znanstvenega raziskovanja in demokratične vrednote, bi bilo treba visokošolske ustanove podpreti z evropskimi in nacionalnimi programi, ki bi v celoti spoštovali načelo odličnosti, z namenom, da bi sprejeli študente, raziskovalce in akademike, katerih svoboda je ogrožena.

| 23. | Zaradi povečanja njihove konkurenčnosti na svetovni ravni bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati k mobilizaciji lokalnih ali regionalnih ekosistemov – in s tem krepiti teritorialno kohezijo – prek močnih partnerstev z raziskovalnimi organizacijami, akterji na področju inovacij, financerji ter gospodarskimi in socialnimi partnerji, hkrati pa krepiti tesne stike z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi. Za spodbujanje raznolikosti in odličnosti evropskih visokošolskih ustanov na svetovni ravni bi bilo treba na evropski ravni nadaljevati delo in zagotoviti nadaljnjo podporo državam članicam za spodbujanje nacionalnih politik, na primer s pobudami za odličnost ter regionalnimi in lokalnimi središči. |
| --- | --- |

23.

Zaradi povečanja njihove konkurenčnosti na svetovni ravni bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati k mobilizaciji lokalnih ali regionalnih ekosistemov – in s tem krepiti teritorialno kohezijo – prek močnih partnerstev z raziskovalnimi organizacijami, akterji na področju inovacij, financerji ter gospodarskimi in socialnimi partnerji, hkrati pa krepiti tesne stike z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi. Za spodbujanje raznolikosti in odličnosti evropskih visokošolskih ustanov na svetovni ravni bi bilo treba na evropski ravni nadaljevati delo in zagotoviti nadaljnjo podporo državam članicam za spodbujanje nacionalnih politik, na primer s pobudami za odličnost ter regionalnimi in lokalnimi središči.

| 24. | Transnacionalno sodelovanje med evropskimi visokošolskimi ustanovami krepi njihovo privlačnost za mednarodne študente, raziskovalce in svetovne partnerje ter povečuje kakovost izobraževalnih ponudb ter potencial na področju raziskav in inovacij. Obstoječe evropske programe, kot so Erasmus+, instrumenti Unije za zunanje delovanje in Obzorje Evropa, bi bilo treba uporabiti v okviru ukrepov, vključenih v njihove pravne podlage, in jih oceniti v skladu z njihovimi merili ocenjevanja, da bi podprli zavezništva visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“ ter skupnosti znanja in inovacij (SZI), pri razvoju skupnih dejavnosti in strategij internacionalizacije v visokošolskem izobraževanju, raziskavah in inovacijah. To bi jim pomagalo, da bi se razširila na mednarodni ravni, vzpostavila mreže s ključnimi partnerji po vsem svetu, okrepila zmogljivosti partnerjev v tretjih državah in okrepila mednarodno (notranjo in zunanjo) mobilnost študentov, raziskovalcev, akademikov in osebja. V celoti bi bilo treba izkoristiti svetovno konvencijo Unesca o priznavanju visokošolskih kvalifikacij iz leta 2019, saj pripomore k lažji mednarodni mobilnosti študentov in tako sprošča potencial za internacionalizacijo evropskega visokošolskega izobraževanja. S skupnimi evropskimi prizadevanji za tretje države bi se lahko na podlagi pristopa Ekipe Evropa nadaljnje spodbujala ponudba evropskega visokošolskega izobraževanja in bi se lahko sodelovalo pri vzajemno koristnih dejavnostih za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

24.

Transnacionalno sodelovanje med evropskimi visokošolskimi ustanovami krepi njihovo privlačnost za mednarodne študente, raziskovalce in svetovne partnerje ter povečuje kakovost izobraževalnih ponudb ter potencial na področju raziskav in inovacij. Obstoječe evropske programe, kot so Erasmus+, instrumenti Unije za zunanje delovanje in Obzorje Evropa, bi bilo treba uporabiti v okviru ukrepov, vključenih v njihove pravne podlage, in jih oceniti v skladu z njihovimi merili ocenjevanja, da bi podprli zavezništva visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“ ter skupnosti znanja in inovacij (SZI), pri razvoju skupnih dejavnosti in strategij internacionalizacije v visokošolskem izobraževanju, raziskavah in inovacijah. To bi jim pomagalo, da bi se razširila na mednarodni ravni, vzpostavila mreže s ključnimi partnerji po vsem svetu, okrepila zmogljivosti partnerjev v tretjih državah in okrepila mednarodno (notranjo in zunanjo) mobilnost študentov, raziskovalcev, akademikov in osebja. V celoti bi bilo treba izkoristiti svetovno konvencijo Unesca o priznavanju visokošolskih kvalifikacij iz leta 2019, saj pripomore k lažji mednarodni mobilnosti študentov in tako sprošča potencial za internacionalizacijo evropskega visokošolskega izobraževanja. S skupnimi evropskimi prizadevanji za tretje države bi se lahko na podlagi pristopa Ekipe Evropa nadaljnje spodbujala ponudba evropskega visokošolskega izobraževanja in bi se lahko sodelovalo pri vzajemno koristnih dejavnostih za krepitev zmogljivosti.

Krepitev okrevanja Evrope in odziva na digitalni in zeleni prehod

Krepitev okrevanja Evrope in odziva na digitalni in zeleni prehod

| 25. | Visokošolske ustanove bi bilo treba še naprej spodbujati, da znanje pretvorijo v spretnosti, kompetence in inovacije. To je ob polnem spoštovanju akademske svobode mogoče doseči z razvojem tesnega sodelovanja z gospodarskimi, socialnimi in industrijskimi partnerji v lokalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih ter s spodbujanjem medsektorske mobilnosti med visokošolskimi ustanovami in drugimi partnerji, zlasti na podlagi strategij pametne specializacije ter Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnosti znanja in inovacij (SZI). To sodelovanje bi lahko bilo zelo koristno tudi za lokalna ter mala in srednja podjetja, hkrati pa bi študentom, raziskovalcem, akademikom, mentorjem in osebju na kateri koli stopnji njihove poklicne poti omogočilo usposabljanje, npr. na področju upravljanja intelektualne lastnine, prenosa znanja in podjetništva, vključno z dostopom do financiranja. Pri ocenjevanju poklicne poti bi se morala upoštevati celotna raznolikost akademskih dejavnosti v akademskih krogih in zunaj njih, in sicer v vseh razsežnostih nalog visokošolskih ustanov. Visokošolske ustanove bi morale izboljšati tudi svojo sposobnost, kako se vpeti v svoje ekosisteme, in sicer s posredovanjem potrebnega znanja, spretnosti in kompetenc, zlasti za strateške industrijske sektorje, ter s spodbujanjem prenosa znanja in tehnologije ter ustanavljanja spin-off podjetij. |
| --- | --- |

25.

Visokošolske ustanove bi bilo treba še naprej spodbujati, da znanje pretvorijo v spretnosti, kompetence in inovacije. To je ob polnem spoštovanju akademske svobode mogoče doseči z razvojem tesnega sodelovanja z gospodarskimi, socialnimi in industrijskimi partnerji v lokalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih ter s spodbujanjem medsektorske mobilnosti med visokošolskimi ustanovami in drugimi partnerji, zlasti na podlagi strategij pametne specializacije ter Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnosti znanja in inovacij (SZI). To sodelovanje bi lahko bilo zelo koristno tudi za lokalna ter mala in srednja podjetja, hkrati pa bi študentom, raziskovalcem, akademikom, mentorjem in osebju na kateri koli stopnji njihove poklicne poti omogočilo usposabljanje, npr. na področju upravljanja intelektualne lastnine, prenosa znanja in podjetništva, vključno z dostopom do financiranja. Pri ocenjevanju poklicne poti bi se morala upoštevati celotna raznolikost akademskih dejavnosti v akademskih krogih in zunaj njih, in sicer v vseh razsežnostih nalog visokošolskih ustanov. Visokošolske ustanove bi morale izboljšati tudi svojo sposobnost, kako se vpeti v svoje ekosisteme, in sicer s posredovanjem potrebnega znanja, spretnosti in kompetenc, zlasti za strateške industrijske sektorje, ter s spodbujanjem prenosa znanja in tehnologije ter ustanavljanja spin-off podjetij.

| 26. | Visokošolske ustanove bi lahko podprli z namenom, da utrdijo učenje, osredotočeno na študente in temelječe na raziskavah, katerega cilj je študentom zagotoviti najnovejše kompetence, spretnosti in znanje ter razviti njihove spretnosti ter izkušnje na področju raziskav. Študente bi bilo treba podpirati tudi pri tem, da povezujejo različne discipline na podlagi pristopov, ki temeljijo na izzivih. |
| --- | --- |

26.

Visokošolske ustanove bi lahko podprli z namenom, da utrdijo učenje, osredotočeno na študente in temelječe na raziskavah, katerega cilj je študentom zagotoviti najnovejše kompetence, spretnosti in znanje ter razviti njihove spretnosti ter izkušnje na področju raziskav. Študente bi bilo treba podpirati tudi pri tem, da povezujejo različne discipline na podlagi pristopov, ki temeljijo na izzivih.

| 27. | Visokošolske ustanove imajo lahko s tem, da se odprejo vsem vrstam učečih se in da spodbujajo njihovo zaposljivost, med drugim tudi s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, osrednjo vlogo v vseživljenjskem učenju in odzivanju na preobrazbo trga dela. V ta namen bi bilo treba visokošolske ustanove podpreti pri tem, da s pomočjo digitalizacije spodbujajo inovativne metode učenja in poučevanja, ter pri tem, da oblikujejo in izvajajo prožne in individualno prilagojene učne poti, po potrebi vključno s krajšimi tečaji ali učnimi izkušnjami, ki lahko privedejo do mikrodokazil, ne da bi pri tem odstopale od temeljnega načela programov polne izobrazbe. Da bi visokošolske ustanove pri učečih se razvile ustrezne spretnosti, kompetence, odnos in podjetniškega duha, bi jih bilo treba spodbujati k sodelovanju z njihovimi ekosistemi, k zavzemanju za izkušnje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva in priložnosti za prostovoljstvo, ter po potrebi k nadaljnjemu razvoju podjetniških poti, ki študentom omogočajo, da med študijem izvajajo podjetniške projekte. |
| --- | --- |

27.

Visokošolske ustanove imajo lahko s tem, da se odprejo vsem vrstam učečih se in da spodbujajo njihovo zaposljivost, med drugim tudi s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, osrednjo vlogo v vseživljenjskem učenju in odzivanju na preobrazbo trga dela. V ta namen bi bilo treba visokošolske ustanove podpreti pri tem, da s pomočjo digitalizacije spodbujajo inovativne metode učenja in poučevanja, ter pri tem, da oblikujejo in izvajajo prožne in individualno prilagojene učne poti, po potrebi vključno s krajšimi tečaji ali učnimi izkušnjami, ki lahko privedejo do mikrodokazil, ne da bi pri tem odstopale od temeljnega načela programov polne izobrazbe. Da bi visokošolske ustanove pri učečih se razvile ustrezne spretnosti, kompetence, odnos in podjetniškega duha, bi jih bilo treba spodbujati k sodelovanju z njihovimi ekosistemi, k zavzemanju za izkušnje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva in priložnosti za prostovoljstvo, ter po potrebi k nadaljnjemu razvoju podjetniških poti, ki študentom omogočajo, da med študijem izvajajo podjetniške projekte.

| 28. | Visokošolske ustanove imajo osrednjo vlogo pri podpiranju zelenega prehoda in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so poseben znak kakovosti na svetovni ravni. V zvezi s tem bi bilo treba visokošolske ustanove po vsej Evropi podpreti pri tem, da z oblikovanjem celovitega institucionalnega pristopa v svoje naloge, infrastrukture in operacije, kjer je to ustrezno, uvedejo trajnostne in zelene pristope. |
| --- | --- |

28.

Visokošolske ustanove imajo osrednjo vlogo pri podpiranju zelenega prehoda in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so poseben znak kakovosti na svetovni ravni. V zvezi s tem bi bilo treba visokošolske ustanove po vsej Evropi podpreti pri tem, da z oblikovanjem celovitega institucionalnega pristopa v svoje naloge, infrastrukture in operacije, kjer je to ustrezno, uvedejo trajnostne in zelene pristope.

| 29. | Visokošolske ustanove bi bilo treba zaradi uresničevanja zelenega prehoda spodbujati k razvoju interdisciplinarnega znanja, spretnosti in kompetenc, k podpiranju pridobivanja in uporabe znanja o trajnostnosti med vsemi učečimi se in skupnostmi ter k vključevanju trajnostnega izobraževanja v učne načrte v vseh ustreznih sektorjih. Spodbujati bi jih bilo treba, da naročajo in izvajajo raziskave, ki temeljijo na bazi znanja v zvezi s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

29.

Visokošolske ustanove bi bilo treba zaradi uresničevanja zelenega prehoda spodbujati k razvoju interdisciplinarnega znanja, spretnosti in kompetenc, k podpiranju pridobivanja in uporabe znanja o trajnostnosti med vsemi učečimi se in skupnostmi ter k vključevanju trajnostnega izobraževanja v učne načrte v vseh ustreznih sektorjih. Spodbujati bi jih bilo treba, da naročajo in izvajajo raziskave, ki temeljijo na bazi znanja v zvezi s trajnostnostjo.

| 30. | Kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, so digitalne tehnologije za visokošolske sisteme v Evropi pomembno orodje za preobrazbo, visokošolske ustanove pa bistveno prispevajo k pospeševanju digitalnega prehoda v Evropi. |
| --- | --- |

30.

Kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, so digitalne tehnologije za visokošolske sisteme v Evropi pomembno orodje za preobrazbo, visokošolske ustanove pa bistveno prispevajo k pospeševanju digitalnega prehoda v Evropi.

| 31. | Visokošolskim ustanovam je treba zagotoviti visoko povezljivost ter visoko zmogljivo digitalno infrastrukturo in storitve, ki bi morale biti v največji možni meri interoperabilne in razširjene po Evropi, temeljiti na evropskih standardih (3) in uporabljati zaupanja vredne tehnologije v skladu s posebnimi potrebami visokošolskih ustanov, kot so varni podatki. |
| --- | --- |

31.

Visokošolskim ustanovam je treba zagotoviti visoko povezljivost ter visoko zmogljivo digitalno infrastrukturo in storitve, ki bi morale biti v največji možni meri interoperabilne in razširjene po Evropi, temeljiti na evropskih standardih (3

| 32. | Pospešitev digitalnega prehoda Evrope pomeni digitalno in podatkovno opismeniti vse študente, mentorje, osebje, akademike in raziskovalce ter po potrebi širšo javnost. Visokošolske ustanove imajo pri tem ključno vlogo pri opremljanju učencev z novimi digitalnimi kompetencami – in njihovimi etičnimi komponentami –, kot so upravljanje podatkov, umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo in kibernetska varnost, ter pri izvajanju raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

32.

Pospešitev digitalnega prehoda Evrope pomeni digitalno in podatkovno opismeniti vse študente, mentorje, osebje, akademike in raziskovalce ter po potrebi širšo javnost. Visokošolske ustanove imajo pri tem ključno vlogo pri opremljanju učencev z novimi digitalnimi kompetencami – in njihovimi etičnimi komponentami –, kot so upravljanje podatkov, umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo in kibernetska varnost, ter pri izvajanju raziskav in inovacij.

| 33. | Visokošolske ustanove bi morale ob polnem priznavanju vrednosti, ki jo ima učenje v živo, v celoti izkoristiti digitalna sredstva, da bi izboljšale kakovost učne izkušnje za študente, osebje, akademike in raziskovalce ter odpravile socialne neenakosti. Da bi premostili digitalni razkorak, bi bilo treba podpreti pobude, ki vsem zagotavljajo enak dostop do individualiziranih učnih možnosti, na primer z uporabo virtualnega ali hibridnega poučevanja v odročnih učnih mestih. Visokošolske ustanove bi bilo treba spremljati pri njihovih prizadevanjih za izmenjavo platform in interoperabilnih orodij, ki omogočajo izmenjavo podatkov, hkrati pa zagotavljajo visokokakovostne in uporabniku prijazne izobraževalne vire, kot so spletni tečaji. |
| --- | --- |

33.

Visokošolske ustanove bi morale ob polnem priznavanju vrednosti, ki jo ima učenje v živo, v celoti izkoristiti digitalna sredstva, da bi izboljšale kakovost učne izkušnje za študente, osebje, akademike in raziskovalce ter odpravile socialne neenakosti. Da bi premostili digitalni razkorak, bi bilo treba podpreti pobude, ki vsem zagotavljajo enak dostop do individualiziranih učnih možnosti, na primer z uporabo virtualnega ali hibridnega poučevanja v odročnih učnih mestih. Visokošolske ustanove bi bilo treba spremljati pri njihovih prizadevanjih za izmenjavo platform in interoperabilnih orodij, ki omogočajo izmenjavo podatkov, hkrati pa zagotavljajo visokokakovostne in uporabniku prijazne izobraževalne vire, kot so spletni tečaji.

Poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot

Poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot

| 34. | Za poglabljanje občutka pripadnosti Evropi in spodbujanje evropskega načina življenja je bistvenega pomena, da se ohranijo in zaščitijo evropske demokratične vrednote, spodbujajo raznolikost, vključevanje in enakost spolov ter krepita kakovost in pomen visokošolskega izobraževanja za spretnosti, primerne za izzive prihodnosti. Visokošolske ustanove so avtonomne, akademska in znanstvena svoboda pa je osrednje načelo njihovega poslanstva in dejavnosti. |
| --- | --- |

34.

Za poglabljanje občutka pripadnosti Evropi in spodbujanje evropskega načina življenja je bistvenega pomena, da se ohranijo in zaščitijo evropske demokratične vrednote, spodbujajo raznolikost, vključevanje in enakost spolov ter krepita kakovost in pomen visokošolskega izobraževanja za spretnosti, primerne za izzive prihodnosti. Visokošolske ustanove so avtonomne, akademska in znanstvena svoboda pa je osrednje načelo njihovega poslanstva in dejavnosti.

| 35. | Visokošolske ustanove bi bilo treba podpreti pri njihovih prizadevanjih za to, da obvarujejo izobraževanje in znanost pred dezinformacijami, podprejo odprto znanost in zaščitijo demokratične vrednote. V tem smislu so visokošolske ustanove zaščitnice demokracije in glavni forum za to, da znanost približajo državljanom ter študente pripravijo na aktivno državljanstvo in javno udejstvovanje. |
| --- | --- |

35.

Visokošolske ustanove bi bilo treba podpreti pri njihovih prizadevanjih za to, da obvarujejo izobraževanje in znanost pred dezinformacijami, podprejo odprto znanost in zaščitijo demokratične vrednote. V tem smislu so visokošolske ustanove zaščitnice demokracije in glavni forum za to, da znanost približajo državljanom ter študente pripravijo na aktivno državljanstvo in javno udejstvovanje.

| 36. | Visokošolske ustanove lahko spodbujajo javno razpravo s tehtnimi in pronicljivimi informacijami, in sicer tako, da nudijo širši dostop do objav in raziskovalnih podatkov ter organizirajo javne dogodke za razširjanje rezultatov raziskav in razpravo o njih. Visokošolske ustanove so lahko ključni akterji v boju proti izkrivljeni uporabi raziskav in predstavljajo stičišče med izobraževanjem, raziskavami, inovacijami, javnimi organi in civilno družbo. To vlogo bi lahko visokošolske ustanove dodatno okrepile in uporabile za bolj sistematično sodelovanje z vsemi družbenimi akterji, vključno z javnimi in zasebnimi inovatorji, regionalnimi in lokalnimi javnimi organi, tudi s šolami, mediji, organizacijami za popularizacijo znanosti in organizacijami civilne družbe, kot so združenja potrošnikov, uporabnikov ali bolnikov. |
| --- | --- |

36.

Visokošolske ustanove lahko spodbujajo javno razpravo s tehtnimi in pronicljivimi informacijami, in sicer tako, da nudijo širši dostop do objav in raziskovalnih podatkov ter organizirajo javne dogodke za razširjanje rezultatov raziskav in razpravo o njih. Visokošolske ustanove so lahko ključni akterji v boju proti izkrivljeni uporabi raziskav in predstavljajo stičišče med izobraževanjem, raziskavami, inovacijami, javnimi organi in civilno družbo. To vlogo bi lahko visokošolske ustanove dodatno okrepile in uporabile za bolj sistematično sodelovanje z vsemi družbenimi akterji, vključno z javnimi in zasebnimi inovatorji, regionalnimi in lokalnimi javnimi organi, tudi s šolami, mediji, organizacijami za popularizacijo znanosti in organizacijami civilne družbe, kot so združenja potrošnikov, uporabnikov ali bolnikov.

| 37. | Visokošolske ustanove bi morale zagotoviti, da so študenti, akademiki, raziskovalci in osebje vključeni v njihovo upravljanje kot polnopravni člani in konstruktivni partnerji visokošolske skupnosti. Tako so lahko študenti vključeni v mehanizme odločanja, tudi v zvezi z učnimi načrti, kar predstavlja enega od vidikov temeljnih akademskih vrednot ter je znak demokracije in kulture dialoga v visokošolskih ustanovah. |
| --- | --- |

37.

Visokošolske ustanove bi morale zagotoviti, da so študenti, akademiki, raziskovalci in osebje vključeni v njihovo upravljanje kot polnopravni člani in konstruktivni partnerji visokošolske skupnosti. Tako so lahko študenti vključeni v mehanizme odločanja, tudi v zvezi z učnimi načrti, kar predstavlja enega od vidikov temeljnih akademskih vrednot ter je znak demokracije in kulture dialoga v visokošolskih ustanovah.

| 38. | Visokošolske ustanove bi bilo treba podpirati in spodbujati pri njihovih prizadevanjih za vključenost in uspešnost njihovih študentov, akademikov, raziskovalcev in osebja ter prizadevanjih za podpiranje enakih možnosti, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, socialno in ekonomsko ozadje, zdravje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost, priseljensko ozadje in geografsko lokacijo. V ta namen bi bilo treba visokošolske ustanove podpirati pri zagotavljanju dobrobiti vseh v skladu z večjo družbeno raznolikostjo. V zvezi s tem bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj pomagajo premalo zastopanim skupinam, da bi izboljšale njihov dostop do visokošolskega izobraževanja in jim pomagale dokončati študij, pri tem pa ustrezno upoštevale študente in mlade raziskovalce, katerih študij in poklicne poti je močno prizadela pandemija, ter tiste s podeželskih in oddaljenih območij, kot so najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

38.

Visokošolske ustanove bi bilo treba podpirati in spodbujati pri njihovih prizadevanjih za vključenost in uspešnost njihovih študentov, akademikov, raziskovalcev in osebja ter prizadevanjih za podpiranje enakih možnosti, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, socialno in ekonomsko ozadje, zdravje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost, priseljensko ozadje in geografsko lokacijo. V ta namen bi bilo treba visokošolske ustanove podpirati pri zagotavljanju dobrobiti vseh v skladu z večjo družbeno raznolikostjo. V zvezi s tem bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj pomagajo premalo zastopanim skupinam, da bi izboljšale njihov dostop do visokošolskega izobraževanja in jim pomagale dokončati študij, pri tem pa ustrezno upoštevale študente in mlade raziskovalce, katerih študij in poklicne poti je močno prizadela pandemija, ter tiste s podeželskih in oddaljenih območij, kot so najbolj oddaljene regije.

| 39. | Visokošolske ustanove bi bilo treba podpirati in spodbujati k sprejetju ustreznih ukrepov za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov v njihovih študentskih in kadrovskih organih, tudi v okviru napredovanja na akademskih poklicnih poteh. |
| --- | --- |

39.

Visokošolske ustanove bi bilo treba podpirati in spodbujati k sprejetju ustreznih ukrepov za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov v njihovih študentskih in kadrovskih organih, tudi v okviru napredovanja na akademskih poklicnih poteh.

| 40. | Visokošolske ustanove lahko uporabljajo inovativna učna orodja in pedagogike, vključno z digitalnimi orodji, da bi ponujale na študente osredotočen pristop k učenju, ne glede na socialno-ekonomsko ali učno ozadje. Da bi zmanjšali neenakost in spodbujali osebne dosežke, bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj zagotovijo individualno prilagojeno svetovanje in podporo, zlasti za nove študente, ob upoštevanju učnega sloga in učne poti ter socialno-ekonomskega ozadja vsakega učečega se. |
| --- | --- |

40.

Visokošolske ustanove lahko uporabljajo inovativna učna orodja in pedagogike, vključno z digitalnimi orodji, da bi ponujale na študente osredotočen pristop k učenju, ne glede na socialno-ekonomsko ali učno ozadje. Da bi zmanjšali neenakost in spodbujali osebne dosežke, bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj zagotovijo individualno prilagojeno svetovanje in podporo, zlasti za nove študente, ob upoštevanju učnega sloga in učne poti ter socialno-ekonomskega ozadja vsakega učečega se.

KONKRETNEJE, POZIVA KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI PODPIRAJO ZAVEZNIŠTVA VISOKOŠOLSKIH USTANOV, KOT SO „EVROPSKE UNIVERZE“:

| 41. | Vse vrste zavezništev visokošolskih ustanov bi bilo treba dodatno podpreti z vsemi primernimi in ustreznimi sredstvi, da bi olajšali dejavnosti sodelovanja, temelječe na visoki kakovosti, odličnosti, učinku, vključenosti in geografski uravnoteženosti, ter opredelili ovire in rešitve, ki bi lahko bile skupne vsem zavezništvom. Natančneje, na podlagi vmesnega pregleda prvih pilotnih zavezništev bi bilo treba še naprej razvijati pobudo Evropske univerze. To bi omogočilo tudi združevanje dejavnosti z namenom izmenjave najboljših praks na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter dela v korist družbe. |
| --- | --- |

41.

Vse vrste zavezništev visokošolskih ustanov bi bilo treba dodatno podpreti z vsemi primernimi in ustreznimi sredstvi, da bi olajšali dejavnosti sodelovanja, temelječe na visoki kakovosti, odličnosti, učinku, vključenosti in geografski uravnoteženosti, ter opredelili ovire in rešitve, ki bi lahko bile skupne vsem zavezništvom. Natančneje, na podlagi vmesnega pregleda prvih pilotnih zavezništev bi bilo treba še naprej razvijati pobudo Evropske univerze. To bi omogočilo tudi združevanje dejavnosti z namenom izmenjave najboljših praks na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter dela v korist družbe.

| 42. | V prvi fazi bi bilo treba zavezništva visokošolskih ustanov spodbujati k temu, da v celoti izkoristijo obstoječe programe financiranja ter omogočitvena orodja na evropski, nacionalni in regionalni ravni, s tem pa okrepijo in poglobijo medsebojno sodelovanje. |
| --- | --- |

42.

V prvi fazi bi bilo treba zavezništva visokošolskih ustanov spodbujati k temu, da v celoti izkoristijo obstoječe programe financiranja ter omogočitvena orodja na evropski, nacionalni in regionalni ravni, s tem pa okrepijo in poglobijo medsebojno sodelovanje.

| 43. | Kjer je to ustrezno in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, zavezništvi visokošolskih ustanov in deležniki, bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi odpravili ovire za poglobljeno, dolgoročno in prožno transnacionalno sodelovanje ter oblikovali institucionalizirane instrumente sodelovanja, ki bi temeljili na predhodni temeljiti oceni njihove nujnosti, koristi in izvedljivosti. Cilj je, da se zavezništvom na prostovoljni osnovi omogoči manevrski prostor za skupno delovanje, sprejemanje skupnih strateških odločitev, preskušanje skupnega zaposlovanja, oblikovanje skupnih učnih načrtov ali združevanje virov ter človeških, tehničnih, podatkovnih, izobraževalnih, raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. |
| --- | --- |

43.

Kjer je to ustrezno in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, zavezništvi visokošolskih ustanov in deležniki, bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi odpravili ovire za poglobljeno, dolgoročno in prožno transnacionalno sodelovanje ter oblikovali institucionalizirane instrumente sodelovanja, ki bi temeljili na predhodni temeljiti oceni njihove nujnosti, koristi in izvedljivosti. Cilj je, da se zavezništvom na prostovoljni osnovi omogoči manevrski prostor za skupno delovanje, sprejemanje skupnih strateških odločitev, preskušanje skupnega zaposlovanja, oblikovanje skupnih učnih načrtov ali združevanje virov ter človeških, tehničnih, podatkovnih, izobraževalnih, raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti.

| 44. | Ob poudarjanju izvajanja evropskega pristopa k zagotavljanju kakovosti skupnih programov bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za priznavanje vrednosti inovativnih transnacionalnih učnih izkušenj ter povečanje prepoznavnosti, privlačnosti in ugleda takih skupnih programov, ki jih zagotavljajo zavezništva visokošolskih ustanov, tako v Evropi kot zunaj nje. Preučiti bi bilo treba skupna merila, na podlagi katerih bi lahko potencialno oblikovali evropsko oznako za skupne programe. V poznejši fazi bi lahko v skladu z obstoječimi instrumenti bolonjskega procesa na nacionalni, regionalni ali institucionalni ravni na prostovoljni osnovi predvideli oblikovanje in izvajanje skupnih diplom na vseh ravneh, ki bi temeljile na teh soustvarjenih evropskih merilih. Ta proces bi moral potekati v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, zavezništvi visokošolskih ustanov in deležniki. |
| --- | --- |

44.

Ob poudarjanju izvajanja evropskega pristopa k zagotavljanju kakovosti skupnih programov bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za priznavanje vrednosti inovativnih transnacionalnih učnih izkušenj ter povečanje prepoznavnosti, privlačnosti in ugleda takih skupnih programov, ki jih zagotavljajo zavezništva visokošolskih ustanov, tako v Evropi kot zunaj nje. Preučiti bi bilo treba skupna merila, na podlagi katerih bi lahko potencialno oblikovali evropsko oznako za skupne programe. V poznejši fazi bi lahko v skladu z obstoječimi instrumenti bolonjskega procesa na nacionalni, regionalni ali institucionalni ravni na prostovoljni osnovi predvideli oblikovanje in izvajanje skupnih diplom na vseh ravneh, ki bi temeljile na teh soustvarjenih evropskih merilih. Ta proces bi moral potekati v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, zavezništvi visokošolskih ustanov in deležniki.

| 45. | Rezultati raziskovalnih postopkov, omenjenih v odstavkih 43 in 44, bi se v vsaki fazi sporočili Svetu, da bi se ta lahko nadalje odločal. |
| --- | --- |

45.

Rezultati raziskovalnih postopkov, omenjenih v odstavkih 43 in 44, bi se v vsaki fazi sporočili Svetu, da bi se ta lahko nadalje odločal.

| 46. | Na nacionalni ravni bi bilo treba omogočiti učinkovite in uspešne postopke zagotavljanja kakovosti, da se olajša evropski pristop k zagotavljanju kakovosti za skupne programe v skladu s standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru, ob upoštevanju pomena kakovosti, raziskav in zaposljivosti. |
| --- | --- |

46.

Na nacionalni ravni bi bilo treba omogočiti učinkovite in uspešne postopke zagotavljanja kakovosti, da se olajša evropski pristop k zagotavljanju kakovosti za skupne programe v skladu s standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru, ob upoštevanju pomena kakovosti, raziskav in zaposljivosti.

| 47. | Da bi zavezništvom visokošolskih ustanov omogočili, da v celoti izkoristijo svoj potencial, kar zadeva vprašanje finančnih stroškov transnacionalnega sodelovanja za dolgoročno kritje vseh njihovih nalog, bi bilo treba sprejeti ukrepe za prehod na bolj trajnostno, celostno in povezano perspektivo financiranja EU. V zvezi s tem bi morala Komisija do leta 2024 ob temeljitem posvetovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki preskusiti pilotne pristope za možne rešitve, nato pa poročati Svetu, ki sprejme nadaljnje odločitve. |
| --- | --- |

47.

Da bi zavezništvom visokošolskih ustanov omogočili, da v celoti izkoristijo svoj potencial, kar zadeva vprašanje finančnih stroškov transnacionalnega sodelovanja za dolgoročno kritje vseh njihovih nalog, bi bilo treba sprejeti ukrepe za prehod na bolj trajnostno, celostno in povezano perspektivo financiranja EU. V zvezi s tem bi morala Komisija do leta 2024 ob temeljitem posvetovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki preskusiti pilotne pristope za možne rešitve, nato pa poročati Svetu, ki sprejme nadaljnje odločitve.

V OKVIRU NASLEDNJIH UKREPOV OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČEL SUBSIDIARNOSTI IN INSTITUCIONALNE AVTONOMIJE TER V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

| 48. | POZIVA Komisijo in države članice, naj spodbujajo in varujejo temeljne akademske vrednote, vključno z akademsko svobodo in integriteto, v skladu z ministrskim sporočilom iz Rima iz leta 2020 in Bonsko deklaracijo o svobodi znanstvenega raziskovanja. |
| --- | --- |

48.

POZIVA Komisijo in države članice, naj spodbujajo in varujejo temeljne akademske vrednote, vključno z akademsko svobodo in integriteto, v skladu z ministrskim sporočilom iz Rima iz leta 2020 in Bonsko deklaracijo o svobodi znanstvenega raziskovanja.

| 49. | POZIVA Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z ustreznimi deležniki skupaj izvajajo ukrepe za ustvarjanje sinergij med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter v strukturah upravljanja evropskega raziskovalnega prostora. Ti ukrepi bi morali imeti resnično dodano vrednost na evropski ravni in prispevati k uresničevanju zgoraj navedenih ključnih ciljev, izvajati pa bi jih morala Komisija, prostovoljno pa tudi države članice z vsemi ustreznimi sredstvi v skladu z nacionalnimi okviri. |
| --- | --- |

49.

POZIVA Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z ustreznimi deležniki skupaj izvajajo ukrepe za ustvarjanje sinergij med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter v strukturah upravljanja evropskega raziskovalnega prostora. Ti ukrepi bi morali imeti resnično dodano vrednost na evropski ravni in prispevati k uresničevanju zgoraj navedenih ključnih ciljev, izvajati pa bi jih morala Komisija, prostovoljno pa tudi države članice z vsemi ustreznimi sredstvi v skladu z nacionalnimi okviri.

| 50. | POZIVA Komisijo, naj Svetu do sredine leta 2022 v vednost in za nadaljnje odločanje predloži časovni načrt za sooblikovanje novih instrumentov. Iz časovnega načrta bi morali bili razvidni ključni mejniki in vključene strokovne skupine. Pri uresničevanju ključnih ciljev se bo upoštevalo naslednje: ukrepi, opredeljeni v sporočilu Komisije o evropski strategiji za univerze; Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) ter ustrezni ukrepi, opredeljeni v programu politike evropskega raziskovalnega prostora za obdobje 2022–2024, ki je priložen Sklepom Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA), ter vrednote in načela iz Priporočila Sveta o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi. |
| --- | --- |

50.

POZIVA Komisijo, naj Svetu do sredine leta 2022 v vednost in za nadaljnje odločanje predloži časovni načrt za sooblikovanje novih instrumentov. Iz časovnega načrta bi morali bili razvidni ključni mejniki in vključene strokovne skupine. Pri uresničevanju ključnih ciljev se bo upoštevalo naslednje: ukrepi, opredeljeni v sporočilu Komisije o evropski strategiji za univerze; Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) ter ustrezni ukrepi, opredeljeni v programu politike evropskega raziskovalnega prostora za obdobje 2022–2024, ki je priložen Sklepom Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA), ter vrednote in načela iz Priporočila Sveta o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi.

| 51. | POZIVA Komisijo, države članice in deležnike, naj v tesnem medsebojnem dopolnjevanju z evropskim visokošolskim prostorom in z uporabo najboljših praks visokošolskih ustanov okrepijo sodelovanje, da bi udejanjili te sinergije; pri tem naj se oprejo na obstoječe strukture upravljanja strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter evropskega raziskovalnega prostora. V zvezi s tem bi lahko po potrebi razmislili o skupnih srečanjih generalnih direktorjev za visokošolsko izobraževanje in ERAC, na katerih bi obravnavali jasno opredeljene teme skupnega interesa in sledili skupnemu cilju. |
| --- | --- |

51.

POZIVA Komisijo, države članice in deležnike, naj v tesnem medsebojnem dopolnjevanju z evropskim visokošolskim prostorom in z uporabo najboljših praks visokošolskih ustanov okrepijo sodelovanje, da bi udejanjili te sinergije; pri tem naj se oprejo na obstoječe strukture upravljanja strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter evropskega raziskovalnega prostora. V zvezi s tem bi lahko po potrebi razmislili o skupnih srečanjih generalnih direktorjev za visokošolsko izobraževanje in ERAC, na katerih bi obravnavali jasno opredeljene teme skupnega interesa in sledili skupnemu cilju.

| 52. | POZIVA Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za doseganje teh ključnih ciljev s tesnim sodelovanjem s krovnimi evropskimi in mednarodnimi organizacijami ali drugimi ustreznimi organizacijami, ki so pomembne na ravni EU, in s predstavniki deležnikov, kot so: visokošolske ustanove, vključno z zavezništvi evropskih visokošolskih ustanov, študentska združenja, agencije za zagotavljanje kakovosti, organizacije, ki se ukvarjajo z raziskavami in tehnologijo, podjetja, ki intenzivno vlagajo v raziskave in inovacije, vključno z MSP, posamezni raziskovalci in inovatorji, raziskovalne infrastrukture, organizacije za financiranje raziskav in inovacij ter akademije znanosti. Razmislili bi lahko o rednih srečanjih, kot je na primer Forum univerz za prihodnost Evrope, ki bi bila namenjena razpravam o izvajanju strategije in spodbujanju izmenjave dobrih praks. Rezultati tega foruma bi morali v sinergiji z evropskim visokošolskim prostorom spodbuditi nadaljnji razvoj in delo ustreznih skupin iz strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter iz evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

52.

POZIVA Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za doseganje teh ključnih ciljev s tesnim sodelovanjem s krovnimi evropskimi in mednarodnimi organizacijami ali drugimi ustreznimi organizacijami, ki so pomembne na ravni EU, in s predstavniki deležnikov, kot so: visokošolske ustanove, vključno z zavezništvi evropskih visokošolskih ustanov, študentska združenja, agencije za zagotavljanje kakovosti, organizacije, ki se ukvarjajo z raziskavami in tehnologijo, podjetja, ki intenzivno vlagajo v raziskave in inovacije, vključno z MSP, posamezni raziskovalci in inovatorji, raziskovalne infrastrukture, organizacije za financiranje raziskav in inovacij ter akademije znanosti. Razmislili bi lahko o rednih srečanjih, kot je na primer Forum univerz za prihodnost Evrope, ki bi bila namenjena razpravam o izvajanju strategije in spodbujanju izmenjave dobrih praks. Rezultati tega foruma bi morali v sinergiji z evropskim visokošolskim prostorom spodbuditi nadaljnji razvoj in delo ustreznih skupin iz strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter iz evropskega raziskovalnega prostora.

| 53. | POZIVA države članice, naj s podporo Komisije izkoristijo večstranske izmenjave, da bi spodbudile izmenjavo dobrih praks in vzajemno učenje od drugih držav članic. |
| --- | --- |

53.

POZIVA države članice, naj s podporo Komisije izkoristijo večstranske izmenjave, da bi spodbudile izmenjavo dobrih praks in vzajemno učenje od drugih držav članic.

| 54. | Je SEZNANJEN z namero Komisije, da racionalizira orodja za spremljanje visokega šolstva. S tem bi lahko povečali potencial in pomen teh orodij za oblikovalce politik, visokošolske ustanove, študente in raziskovalce, ne da bi se hkrati povečalo upravno breme za države članice ali visokošolske ustanove, z namenom, da bi zagotavljala informacije o napredku, doseženem pri izvajanju evropske strategije za krepitev vloge visokošolskih ustanov, in pomagala državam članicam, ki želijo razviti ukrepe, h katerim nameravajo prispevati na podlagi trdnih dokazov in podatkov. Sodelovanje držav članic v tem procesu je prostovoljno. PREDLAGA, da se nadaljnje razprave oprejo na primerjalno študijo o potencialu in pravnem okviru ustreznih orodij za spremljanje. POUDARJA, da bi bilo treba to nalogo razvijati v sinergiji s postopkom usklajevanja in spremljanja politik ERA, vključno s pregledom stanja ERA. |
| --- | --- |

54.

Je SEZNANJEN z namero Komisije, da racionalizira orodja za spremljanje visokega šolstva. S tem bi lahko povečali potencial in pomen teh orodij za oblikovalce politik, visokošolske ustanove, študente in raziskovalce, ne da bi se hkrati povečalo upravno breme za države članice ali visokošolske ustanove, z namenom, da bi zagotavljala informacije o napredku, doseženem pri izvajanju evropske strategije za krepitev vloge visokošolskih ustanov, in pomagala državam članicam, ki želijo razviti ukrepe, h katerim nameravajo prispevati na podlagi trdnih dokazov in podatkov. Sodelovanje držav članic v tem procesu je prostovoljno. PREDLAGA, da se nadaljnje razprave oprejo na primerjalno študijo o potencialu in pravnem okviru ustreznih orodij za spremljanje. POUDARJA, da bi bilo treba to nalogo razvijati v sinergiji s postopkom usklajevanja in spremljanja politik ERA, vključno s pregledom stanja ERA.

| 55. | POZIVA Komisijo, naj državam članicam redno poroča o napredku pri izvajanju navedenih ukrepov in v svojem celovitem poročilu o evropskem izobraževalnem prostoru do leta 2025 predstavi podroben pregled, pri čemer naj upošteva tudi napredek, dosežen pri izvajanju evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

55.

POZIVA Komisijo, naj državam članicam redno poroča o napredku pri izvajanju navedenih ukrepov in v svojem celovitem poročilu o evropskem izobraževalnem prostoru do leta 2025 predstavi podroben pregled, pri čemer naj upošteva tudi napredek, dosežen pri izvajanju evropskega raziskovalnega prostora.

---

(1)  Izraz „visokošolske ustanove“ se za namene teh sklepov uporablja za celotni sektor, ki predstavlja celotno področje terciarnega izobraževanja, in tako vključuje vse vrste visokošolskih ustanov, v skladu z nacionalnim pravom ali prakso tudi raziskovalne univerze, visoke šole, univerze uporabnih znanosti, višje strokovne šole ter umetniške akademije.

1

(2)  OECD (2020), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences (Financiranje visokošolske izobrazbe: izzivi, možnosti in posledice), zbirka Higher Education, objavljeno pri OECD Publishing, Pariz.

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. in Punie, Y., DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use (Okvir digitalnih kompetenc za državljane z osmimi ravnmi znanja in primeri uporabe), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2017.

3

The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use

---

PRILOGA

Politično ozadje

Evropski svet

| — | Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Svet Evropske unije

| — | Priporočilo Sveta (EU) 2021/2122 z dne 26. novembra 2021 o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi (UL L 431, 2.12.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta (EU) 2021/2122 z dne 26. novembra 2021 o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi (UL L 431, 2.12.2021, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA) (14308/21, 26. november 2021) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA) (14308/21, 26. november 2021)

| — | Sklepi Sveta o globalnem pristopu k raziskavam in inovacijam – Evropska strategija za mednarodno sodelovanje v spreminjajočem se svetu (12301/21, 28. september 2021) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o globalnem pristopu k raziskavam in inovacijam – Evropska strategija za mednarodno sodelovanje v spreminjajočem se svetu (12301/21, 28. september 2021)

| — | Sklepi Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (UL C 221, 10.6.2021, str. 14) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (UL C 221, 10.6.2021, str. 14)

| — | Sklepi Sveta o poglobitvi evropskega raziskovalnega prostora: zagotavljanje privlačne in trajnostne poklicne poti in delovnih pogojev za raziskovalce ter uresničevanje kroženja možganov (9138/21, 28. maj 2021) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o poglobitvi evropskega raziskovalnega prostora: zagotavljanje privlačne in trajnostne poklicne poti in delovnih pogojev za raziskovalce ter uresničevanje kroženja možganov (9138/21, 28. maj 2021)

| — | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1)

| — | Sklepi Sveta o novem evropskem raziskovalnem prostoru (13567/20, 1. december 2020) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o novem evropskem raziskovalnem prostoru (13567/20, 1. december 2020)

| — | Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7)

| — | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (UL C 195, 7.6.2018, str. 1) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (UL C 195, 7.6.2018, str. 1)

Evropska komisija

| — | Tackling R&I Foreign Interference (Boj proti tujemu vmešavanju v raziskave in inovacije) (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

Tackling R&I Foreign Interference (Boj proti tujemu vmešavanju v raziskave in inovacije) (SWD(2022) 12 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji za univerze (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji za univerze (COM(2022) 16 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o globalnem pristopu k raziskavam in inovacijam – Evropska strategija za mednarodno sodelovanje v spreminjajočem se svetu (COM(2021) 252 final/2) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o globalnem pristopu k raziskavam in inovacijam – Evropska strategija za mednarodno sodelovanje v spreminjajočem se svetu (COM(2021) 252 final/2)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020) 628 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final)

Evropska komisija ter visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko

| — | Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Strategija Global Gateway (JOIN(2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Strategija Global Gateway (JOIN(2021) 30 final)

Izjave

| — | Ministrsko sporočilo iz Rima (19. november 2020) |
| --- | --- |

—

Ministrsko sporočilo iz Rima (19. november 2020)

| — | Bonska deklaracija o svobodi znanstvenega raziskovanja (20. oktober 2020) |
| --- | --- |

—

Bonska deklaracija o svobodi znanstvenega raziskovanja (20. oktober 2020)

---

Evropska komisija

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/18

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. april 2022

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0830 |
| JPY | japonski jen | 138,53 |
| DKK | danska krona | 7,4405 |
| GBP | funt šterling | 0,82965 |
| SEK | švedska krona | 10,2300 |
| CHF | švicarski frank | 1,0254 |
| ISK | islandska krona | 139,20 |
| NOK | norveška krona | 9,5443 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,409 |
| HUF | madžarski forint | 371,36 |
| PLN | poljski zlot | 4,6338 |
| RON | romunski leu | 4,9436 |
| TRY | turška lira | 15,8892 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4581 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3579 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4940 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5950 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4779 |
| KRW | južnokorejski won | 1 337,89 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3019 |
| CNY | kitajski juan | 6,9448 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5610 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 537,05 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6415 |
| PHP | filipinski peso | 56,747 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,567 |
| BRL | brazilski real | 5,0481 |
| MXN | mehiški peso | 21,6392 |
| INR | indijska rupija | 82,6348 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0830

JPY

japonski jen

138,53

DKK

danska krona

7,4405

GBP

funt šterling

0,82965

SEK

švedska krona

10,2300

CHF

švicarski frank

1,0254

ISK

islandska krona

139,20

NOK

norveška krona

9,5443

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,409

HUF

madžarski forint

371,36

PLN

poljski zlot

4,6338

RON

romunski leu

4,9436

TRY

turška lira

15,8892

AUD

avstralski dolar

1,4581

CAD

kanadski dolar

1,3579

HKD

hongkonški dolar

8,4940

NZD

novozelandski dolar

1,5950

SGD

singapurski dolar

1,4779

KRW

južnokorejski won

1 337,89

ZAR

južnoafriški rand

16,3019

CNY

kitajski juan

6,9448

HRK

hrvaška kuna

7,5610

IDR

indonezijska rupija

15 537,05

MYR

malezijski ringit

4,6415

PHP

filipinski peso

56,747

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,567

BRL

brazilski real

5,0481

MXN

mehiški peso

21,6392

INR

indijska rupija

82,6348

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/19

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2022/C 167/05)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AST/152/22 – Jezikovni strokovno-tehnični uslužbenci (AST 1) za naslednje jezike:

estonščina (ET), hrvaščina (HR), italijanščina (IT), nizozemščina (NL), poljščina (PL), portugalščina (PT)

Razpis natečaja je objavljen v
  Uradnem listu Evropske unije C 167 A z dne 21. aprila 2022 v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: https://epso.europa.eu/

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/20

---

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2022/C 167/06)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK), je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je 19. januarja 2022 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev steklenih vlaken (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu industrije Unije za izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken v smislu člena 5(4) osnovne uredbe.

Odprta različica zahtevka in analiza stopnje podpore zahtevku, ki so jo izrazili proizvajalci Unije, sta na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Oddelek 5.6 tega obvestila vsebuje informacije glede dostopa zainteresiranih strani do dokumentacije.

2.   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje, so rezane niti iz steklenih vlaken dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 in 7019 15 00 (3). Oznaki KN in TARIC sta zgolj informativni.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/724 (4).

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in nadaljevanje škode industriji Unije.

4.1.   
  Trditev o verjetnosti nadaljevanja dampinga

4.1.1.   Trditev o verjetnosti nadaljevanja dampinga iz LRK

Vložnik je trdil, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

Da bi utemeljil trditve o znatnih izkrivljanjih, se je vložnik skliceval na informacije iz poročila služb Komisije o državi z dne 20. decembra 2017, ki opisuje posebne okoliščine na trgu LRK (5). Vložnik se je zlasti skliceval na izkrivljanja, kot so poseganje države v gospodarstvo na splošno in bolj specifično v sektor izdelka, ki se pregleduje, ter izkrivljanja v zvezi z zemljišči, energijo, kapitalom, surovinami in delom.

Poleg tega se je vložnik skliceval na javno dostopne informacije, zlasti na 13. petletni načrt za razvoj industrije gradbenega materiala, načrt za razvoj pametne proizvodnje, 13. petletni načrt za nacionalni gospodarski in družbeni razvoj LRK, 14. petletni načrt in pobudo „Made in China 2025“. Po navedbah vložnika ti načrti spodbujajo vladne organe na vseh ravneh in finančne institucije v državni lasti, da podpirajo industrijo rovingov iz steklenih vlaken v LRK. Vložnik se je v zvezi s specifičnimi izkrivljanji v sektorju rovingov iz steklenih vlaken skliceval tudi na ugotovitve Komisije iz prejšnje protisubvencijske preiskave glede rovingov iz steklenih vlaken iz LRK (6) ter protidampinške in protisubvencijske preiskave v zvezi s tkaninami iz steklenih vlaken iz LRK in Egipta (7).

Glede na razpoložljive informacije Komisija meni, da v skladu s členom 5(9) osnovne uredbe obstajajo zadostni dokazi, ki kažejo, da zaradi znatnega izkrivljanja, ki vpliva na cene in stroške, uporaba domačih cen in stroškov v zadevni državi ni ustrezna, kar upravičuje začetek preiskave na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

Poročilo o državi je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (8).

Posledično in ob upoštevanju člena 2(6a)(a) osnovne uredbe trditev o nadaljevanju dampinga iz LRK temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odraža neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi, z izvozno ceno (na ravni franko tovarna) izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz zadevne države, kadar se prodaja za izvoz v Unijo.

Stopnje dampinga, izračunane na tej podlagi, so znatne, kar kaže na nadaljevanje dampinga.

4.2.   
  Trditev o verjetnosti nadaljevanja škode

Vložnik je trdil, da obstaja verjetnost nadaljevanja škode. V zvezi s tem je predložil zadostne dokaze, da je uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz zadevne države v Unijo ostal znaten tako v absolutnem smislu kot tudi glede na tržni delež.

Iz dokazov, ki jih je predložil vložnik, je razvidno, da je količina uvoženega izdelka, ki se pregleduje, med drugim negativno vplivala na prodane količine in raven zaračunanih cen industrije Unije, kar znatno škodi splošni uspešnosti, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Unije.

Vložnik trdi tudi, da se bo škoda verjetno nadaljevala tudi v prihodnje. V zvezi s tem je predložil tudi dokaze, da bi se v primeru izteka ukrepov trenutna raven uvoza izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz zadevne države v Unijo verjetno povečala zaradi neizrabljenih zmogljivosti v LRK.

Poleg tega vložnik trdi, da bi vsako nadaljnje pomembnejše povečanje uvoza po dampinških cenah iz zadevne države verjetno povzročilo nadaljnjo škodo industriji Unije, če bi se veljavnost ukrepov iztekla.

5.   Postopek

Po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe, je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi o verjetnosti dampinga in škode, ki upravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato Komisija začenja pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

S pregledom zaradi izteka ukrepov bo ugotovila, ali bi iztek veljavnosti ukrepov lahko privedel do nadaljevanja ali ponovitve dampinga izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK in nadaljevanja ali ponovitve škode industriji Unije.

Komisija tudi opozarja strani, da je bilo objavljeno Obvestilo (9) o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave, na katerega se je mogoče sklicevati v tem postopku.

5.1.   
  Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Preiskava nadaljevanja ali ponovitve dampinga bo zajela obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, bo zajela obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2.   
  Pripombe o zahtevku in začetku preiskave

Vse zainteresirane strani, ki želijo podati pripombe o zahtevku (tudi o zadevah, ki se nanašajo na nadaljevanje škode in vzročno zvezo) ali o kakršnih koli vidikih v zvezi z začetkom preiskave (vključno s stopnjo podpore zahtevku), morajo to storiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske Unije (10).

Vsak zahtevek za zaslišanje v zvezi z začetkom preiskave je treba vložiti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

5.3.   
  Postopek za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

V pregledu zaradi izteka ukrepov Komisija pregleda izvoz v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in, ne glede na izvoz v Unijo, prouči, ali je položaj družb, ki proizvajajo in prodajajo izdelek, ki se pregleduje, v zadevni državi takšen, da bi se v primeru izteka ukrepov izvoz v Unijo po dampinških cenah verjetno nadaljeval ali ponovil.

Zato so vsi proizvajalci (11) izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.3.1.   Preiskava proizvajalcev v zadevni državi

Ker lahko pregled zaradi izteka ukrepov vključuje veliko število proizvajalcev iz LRK in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce ali njihove predstavnike, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, obravnavanih v tem pregledu, naj ji v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah. Te informacije je treba sporočiti prek platforme Tron.tdi z uporabo povezave https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Podatki o dostopu do platforme Tron.tdi so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.9.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev, obrnila tudi na organe zadevne države, po potrebi pa tudi na vsa znana združenja proizvajalcev v zadevni državi.

Če bo vzorec potreben, bodo proizvajalci izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce v zadevni državi, organe zadevne države in združenja proizvajalcev, po potrebi po organih zadevne države.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca proizvajalcev, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi, ali so vključene v vzorec. Vzorčeni proizvajalci bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo, ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Izvod vprašalnika za proizvajalce v zadevni državi je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 18 osnovne uredbe se družbe, ki so se strinjale z možno vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bile izbrane, štejejo za sodelujoče.

5.3.2.   Dodatni postopek v zvezi z LRK, v kateri prihaja do znatnega izkrivljanja

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze glede uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija zlasti poziva vse zainteresirane strani, da izrazijo svoja stališča o vložkih in oznakah harmoniziranega sistema (HS), predloženih v zahtevku, predlagajo primerne reprezentativne države in sporočijo identiteto proizvajalcev izdelka, ki se pregleduje, v predlaganih državah. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

V skladu s členom 2(6a), točka (e), osnovne uredbe bo Komisija kmalu po začetku z obvestilom, priloženim dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, obvestila strani v preiskavi o zadevnih virih, ki jih namerava uporabiti za določitev normalne vrednosti v LRK v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. To bo vključevalo vse vire, po potrebi vključno z izborom primerne reprezentativne države. Strani v preiskavi bodo imele za predložitev pripomb na voljo 10 dni od datuma, na katerega se k dokumentaciji doda obvestilo.

V skladu z informacijami, ki jih ima na voljo Komisija, sta v tem primeru možni reprezentativni državi za LRK Brazilija in Turčija. Da bi dokončno izbrala primerno reprezentativno državo, bo Komisija proučila, ali obstajajo države, ki so po gospodarski razvitosti podobne LRK, v katerih potekata proizvodnja in prodaja izdelka, ki se pregleduje, in v katerih so ustrezni podatki na voljo. Kadar je takih držav več, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

V zvezi z navedenimi viri Komisija vse proizvajalce v LRK poziva, naj ji v 15 dneh od datuma objave tega obvestila predložijo informacije o materialih (surovih in obdelanih) in energiji, uporabljenih pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Te informacije je treba sporočiti prek platforme Tron.tdi z uporabo povezave https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM

Podatki o dostopu do platforme Tron.tdi so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.9.

Poleg tega je treba kakršne koli informacije o dejstvih za ovrednotenje stroškov in cen v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe predložiti v 65 dneh od datuma objave tega obvestila. Take informacije o dejstvih je treba pridobiti izključno iz javno dostopnih virov.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo domnevnih znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, vprašalnik poslala tudi vladi LRK.

5.3.3.   Preiskava nepovezanih uvoznikov (12) (13)

Nepovezani uvozniki izdelka, ki se pregleduje, iz LRK, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do veljavnih ukrepov, so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko ta pregled zaradi izteka ukrepov vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, obravnavanih v tem pregledu, naj se ji javijo. Komisiji morajo v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočiti informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Če bo vzorec potreben, bodo uvozniki izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz zadevne države v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane nepovezane uvoznike in združenja uvoznikov.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala tudi obvestilo o izboru vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, vzorčenim nepovezanim uvoznikom dala na voljo vprašalnike. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače.

Vprašalnik za nepovezane uvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

5.4.   
  Postopek za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode

Da se ugotovi verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode za industrijo Unije, Komisija proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, v Uniji poziva k sodelovanju v preiskavi.

5.4.1.   Preiskava proizvajalcev Unije

Ker pregled zaradi izteka ukrepov vključuje veliko število proizvajalcev Unije in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, se je Komisija odločila, da izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Komisija je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Podrobnosti so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

Zainteresirane strani so pozvane, naj predložijo pripombe o začasnem vzorcu. Poleg tega morajo drugi proizvajalci Unije ali njihovi predstavniki, vključno s tistimi proizvajalci Unije, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do veljavnih ukrepov, ki menijo, da bi morali biti iz določenega razloga vključeni v vzorec, stopiti v stik s Komisijo v 7 dneh od datuma objave tega obvestila. Vse pripombe o začasnem vzorcu morajo prispeti v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija bo o družbah, izbranih v končni vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce Unije in/ali združenja proizvajalcev Unije.

Vzorčeni proizvajalci Unije bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Vprašalnik za proizvajalce Unije je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

5.5.   
  Postopek za oceno interesa Unije

Če bo potrjena verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode, bo v skladu s členom 21 osnovne uredbe odločeno, ali bi bila ohranitev protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije.

Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati in reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, naj Komisiji predložijo informacije glede interesa Unije.

Informacije v zvezi z oceno interesa Unije je treba predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija.

Vprašalnik, vključno z vprašalnikom za uporabnike izdelka, ki se pregleduje, je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

V vsakem primeru se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21 osnovne uredbe, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, ki bodo veljavni v času predložitve in bodo potrjevali veljavnost teh informacij.

5.6.   
  Zainteresirane strani

Da bi lahko zainteresirane strani, na primer proizvajalci v zadevni državi, proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati ter reprezentativne potrošniške organizacije, sodelovale v preiskavi, morajo najprej dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje.

Proizvajalce v zadevni državi, proizvajalce Unije, uvoznike in reprezentativna združenja, ki so dali na voljo informacije v skladu s postopki, ki so opisani v oddelkih 5.3.1, 5.3.3 in 5.4.1, je treba obravnavati kot zainteresirane strani, če obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje.

Druge strani bodo lahko sodelovale pri preiskavi kot zainteresirane strani od trenutka, ko se javijo, in pod pogojem, da obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje. Obravnava v smislu zainteresirane strani ne vpliva na uporabo člena 18 osnovne uredbe.

Dostop do dokumentacije, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, je na voljo prek platforme Tron.tdi na spletnem naslovu: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Za dostop upoštevajte navodila na navedeni spletni strani (14).

5.7.   
  Druga pisna stališča

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

5.8.   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj ter predložiti povzetek tega, o čemer želi zainteresirana stran razpravljati na zaslišanju. Zaslišanje bo omejeno na vprašanja, ki so jih zainteresirane strani vnaprej pisno določile.

Načeloma se na zaslišanjih ne bodo predložile informacije o dejstvih, ki jih dokumentacija še ne vsebuje. Da bi službe Komisije lahko napredovale pri preiskavi in v interesu dobrega upravljanja se lahko zainteresiranim stranem ne glede na to omogoči predložitev novih informacij o dejstvih po zaslišanju.

5.9.   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“ (15). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj obrazložijo svoj zahtevek za zaupno obravnavo.

Če strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupen povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ta povzetek mora biti dovolj podroben, da dovoljuje smiselno razumevanje vsebine informacij, predloženih v zaupni obliki. Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svojega zahtevka za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in zahtevane kakovosti, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na podlagi ustreznega vira zadovoljivo dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, naj vsa stališča in zahtevke, tudi zahtevke za registracijo kot zainteresirane strani ter skenirane kopije pooblastil in potrdil, pošljejo prek platforme TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Če zainteresirane strani uporabijo platformo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf . Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek platforme TRON.tdi ali po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek platforme TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

| Naslov Komisije za korespondenco: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Naslov Komisije za korespondenco:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-naslov za vprašanja v zvezi z dampingom:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E-naslov za vprašanja v zvezi s škodo in interesom Unije:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe običajno zaključi v 12 mesecih, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v 15 mesecih po objavi tega obvestila.

7.   Predložitev informacij

Praviloma lahko zainteresirane strani predložijo informacije le v rokih, določenih v oddelku 5 tega obvestila.

Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v predpisanih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po izteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju.

8.   Možnost za predložitev pripomb o stališčih drugih strani

Da se zagotovi pravica do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe o informacijah, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožiti novih vprašanj.

Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v petih dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi s tem razkritjem, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem dodatnem razkritju, če ni določeno drugače.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

9.   Podaljšanje rokov iz tega obvestila

Podaljšanja rokov iz tega obvestila se lahko odobrijo na ustrezno utemeljeno zahtevo zainteresiranih strani.

Kakršno koli podaljšanje rokov iz tega obvestila se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno. Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni. V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz obvestila o začetku je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

10.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravico do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevek. Tako zaslišanje bi se moralo izvesti le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Kadar so zahtevki za zaslišanja predloženi po ustreznih rokih, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Možnost zahtevka za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe

Ker se je ta pregled zaradi izteka ukrepov začel v skladu z določbami člena 11(2) osnovne uredbe, njegove ugotovitve ne bodo povzročile spremembe obstoječih ukrepov, ampak njihovo razveljavitev ali ohranitev v skladu s členom 11(6) osnovne uredbe.

Če katera od zainteresiranih strani meni, da je potreben pregled ukrepov, da se omogoči sprememba ukrepov, lahko zahteva pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

Strani, ki želijo zahtevati tak pregled, ki bi se izvedel neodvisno od pregleda zaradi izteka ukrepov iz tega obvestila, lahko stopijo v stik s Komisijo na zgoraj navedenem naslovu.

13.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti Komisije na področju trgovinske zaščite, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  UL C 311, 3.8.2021, str. 5.

(2)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(3)  Od 1. januarja 2022 rogoznice niso več uvrščene pod oznako KN 7019 31 00, pač pa pod oznaki 7019 14 00 in 7019 15 00. Do 31. decembra 2021 sta bili veljavni oznaki TARIC 7019310010 in 7019310090. Od 1. januarja 2022 se nadomestita z oznakami TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 in 7019150090.

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 z dne 24. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 107, 25.4.2017, str. 4).

(5)  Delovni dokument služb Komisije „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final/2), na voljo na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/328 z dne 24. februarja 2021 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 65, 25.2.2021, str. 1).

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 z dne 1. aprila 2020 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Egipta (UL L 108, 6.4.2020, str. 1).

(8)  Delovni dokument služb Komisije „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final/2), na voljo na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(10)  Vsi sklici na objavo tega obvestila so sklici na objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

(11)  Proizvajalec je družba v zadevni državi, ki proizvaja izdelek, ki se pregleduje, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka, ki se pregleduje.

(12)  Vzorčeni so lahko samo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci iz zadevne države. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci, morajo izpolniti Prilogo I k vprašalniku za te proizvajalce. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja druge; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(13)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja dampinga uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(14)  V primeru tehničnih težav se obrnite na službo za pomoč uporabnikom GD za trgovino po elektronski pošti na trade-service-desk@ec.europa.eu ali po telefonu na +32 22979797.

(15)  Dokument z oznako „Sensitive“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(16)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

PRILOGA

| ☐ | Občutljiva različica („Sensitive“) |
| --- | --- |
| ☐ | Nezaupna različica („For inspection by interested parties“) |
| (označite ustrezno okence) |

☐

Občutljiva različica („Sensitive“)

☐

Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(označite ustrezno okence)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK GLEDE UVOZA IZDELKOV IZ NESKONČNIH STEKLENIH VLAKEN S POREKLOM IZ LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.3.3 obvestila o začetku.

Različici „Sensitive“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1.   OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

| Ime družbe | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| Elektronski naslov | |
| Telefon | |

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

2.   PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), vrednost v eurih (EUR) ter količino v tonah za uvoz ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za izdelek, ki se pregleduje, kot je opredeljen v obvestilu o začetku.

| | V tonah | Vrednost v eurih (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR) | | |
| Uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK | | |
| Uvoz izdelka, ki se pregleduje (ne glede na poreklo) | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije po uvozu iz LRK | | |

V tonah

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK

Uvoz izdelka, ki se pregleduje (ne glede na poreklo)

Nadaljnja prodaja izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije po uvozu iz LRK

3.   DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka, ki se pregleduje. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka, ki se pregleduje, njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

| Ime in sedež družbe | Dejavnosti | Povezava |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4.   DRUGE INFORMACIJE

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5.   POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

---

(1)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člane iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10634 – CVC / GAMING1)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 167/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A („CVC“, Luksemburg),

| — | Nekateri subjekti, ki pripadajo skupini Gaming1 Group (v nadaljnjem besedilu: ciljno podjetje, Belgija). |
| --- | --- |

—

Nekateri subjekti, ki pripadajo skupini Gaming1 Group (v nadaljnjem besedilu: ciljno podjetje, Belgija).

Podjetje CVC pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim ciljnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | CVC: sklad zasebnega kapitala, ki zagotavlja naložbeno svetovanje investicijskim skladom in upravlja naložbe v njihovem imenu. CVC ima deleže v podjetjih v različnih panogah, vključno s kemikalijami, javnimi službami, proizvodnjo, maloprodajo in distribucijo. |
| --- | --- |

—

CVC: sklad zasebnega kapitala, ki zagotavlja naložbeno svetovanje investicijskim skladom in upravlja naložbe v njihovem imenu. CVC ima deleže v podjetjih v različnih panogah, vključno s kemikalijami, javnimi službami, proizvodnjo, maloprodajo in distribucijo.

| — | ciljno podjetje: lastnik klasičnih igralnic, igralnih dvoran in stavnih agencij v Belgiji, Franciji in Švici, dejavno je tudi na področju upravljanja spletnih strani za igre na srečo (igralnice in športne stave) ter mobilnih aplikacij v Belgiji, na Malti, Portugalskem, v Franciji, Švici, Španiji, Srbiji, Kolumbiji in ZDA. |
| --- | --- |

—

ciljno podjetje: lastnik klasičnih igralnic, igralnih dvoran in stavnih agencij v Belgiji, Franciji in Švici, dejavno je tudi na področju upravljanja spletnih strani za igre na srečo (igralnice in športne stave) ter mobilnih aplikacij v Belgiji, na Malti, Portugalskem, v Franciji, Švici, Španiji, Srbiji, Kolumbiji in ZDA.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10634 – CVC / GAMING1

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/34

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 167/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | HSBC Bank (Singapur) Limited („HSBC Singapore“, Singapur), ki je v 100-odstotni last podjetja HSBC Holdings plc („HSBC“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

HSBC Bank (Singapur) Limited („HSBC Singapore“, Singapur), ki je v 100-odstotni last podjetja HSBC Holdings plc („HSBC“, Združeno kraljestvo),

| — | Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan“, Singapur), ki je v 100-odstotni last podjetja Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur), |
| --- | --- |

—

Kovan Investments Pte. Ltd. („Kovan“, Singapur), ki je v 100-odstotni last podjetja Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur),

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („skupno podjetje“, Singapur). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD („skupno podjetje“, Singapur).

Podjetji HSBC Singapore in Kovan pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad polno delujočim skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | HSBC je podjetje, ki ponuja bančne in finančne storitve s sedežem v Londonu, Združeno kraljestvo. HSBC je razdeljeno na tri glavne poslovne linije: premoženje in osebno bančništvo (WPB); komercialno bančništvo (CMB) ter globalno bančništvo in trgi (GBM). Tako CMB kot GBM ponujata podjetniške bančne storitve podjetjem in institucionalnim strankam različnih velikosti. |
| --- | --- |

—

HSBC je podjetje, ki ponuja bančne in finančne storitve s sedežem v Londonu, Združeno kraljestvo. HSBC je razdeljeno na tri glavne poslovne linije: premoženje in osebno bančništvo (WPB); komercialno bančništvo (CMB) ter globalno bančništvo in trgi (GBM). Tako CMB kot GBM ponujata podjetniške bančne storitve podjetjem in institucionalnim strankam različnih velikosti.

| — | Temasek je naložbeno podjetje s sedežem v Singapurju, dejavno predvsem v Singapurju in preostali Aziji. Njegov globalni portfelj zajema različne sektorje: finančne storitve, telekomunikacije, medije in tehnologijo, prevoz in industrijo, potrošniško blago in nepremičnine, pa tudi biološke znanosti in agroživilsko industrijo. |
| --- | --- |

—

Temasek je naložbeno podjetje s sedežem v Singapurju, dejavno predvsem v Singapurju in preostali Aziji. Njegov globalni portfelj zajema različne sektorje: finančne storitve, telekomunikacije, medije in tehnologijo, prevoz in industrijo, potrošniško blago in nepremičnine, pa tudi biološke znanosti in agroživilsko industrijo.

| — | Skupno podjetje je novo polno delujoče skupno podjetje, ki bo ustanovljeno v Singapurju in bo ponujalo dolžniško financiranje za trajnostne infrastrukturne projekte v sektorjih, kot so obnovljivi viri energije, shranjevanje energije, voda in odpadki (ravnanje z odpadnimi vodami in trdnimi odpadki) ter trajnostni promet v Aziji, z začetnim poudarkom na jugovzhodni Aziji. |
| --- | --- |

—

Skupno podjetje je novo polno delujoče skupno podjetje, ki bo ustanovljeno v Singapurju in bo ponujalo dolžniško financiranje za trajnostne infrastrukturne projekte v sektorjih, kot so obnovljivi viri energije, shranjevanje energije, voda in odpadki (ravnanje z odpadnimi vodami in trdnimi odpadki) ter trajnostni promet v Aziji, z začetnim poudarkom na jugovzhodni Aziji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 167/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Etex NV („Etex“, Belgija), |
| --- | --- |

—

Etex NV („Etex“, Belgija),

| — | URSA Deutschland GmbH in URSA Insulation, S.A. („Ursa“, Španija), ki ju obvladujeta podjetji Lone Star Fund X (Združene države) L.P. in Lone Star Fund X (Bermudi) L.P. |
| --- | --- |

—

URSA Deutschland GmbH in URSA Insulation, S.A. („Ursa“, Španija), ki ju obvladujeta podjetji Lone Star Fund X (Združene države) L.P. in Lone Star Fund X (Bermudi) L.P.

Podjetje Etex pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Ursa.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Etex je mednarodno podjetje za gradbene materiale z raznolikim portfeljem izdelkov, |
| --- | --- |

—

Etex je mednarodno podjetje za gradbene materiale z raznolikim portfeljem izdelkov,

| — | Ursa je dobavitelj izolacijskih materialov, katerega glavni izdelki vključujejo stekleno volno in ekstrudirani polistiren, ki se uporabljata za izolacijo stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. |
| --- | --- |

—

Ursa je dobavitelj izolacijskih materialov, katerega glavni izdelki vključujejo stekleno volno in ekstrudirani polistiren, ki se uporabljata za izolacijo stanovanjskih in nestanovanjskih stavb.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/37

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 167/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Vallegarcía“

PDO-ES-02085-AM01

Datum obvestila: 25. januar 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uskladitev terminologije, uporabljene za analitski parameter „preostali sladkor“, z veljavno zakonodajo

OPIS:

Analitski parameter „preostali sladkor“ je bil preimenovan v „skupni sladkor, izražen kot glukoza in fruktoza“.

Sprememba se nanaša na točko 2.1.1 specifikacije proizvoda, ne pa na enotni dokument.

S to spremembo se prilagaja terminologija, ki se uporablja za fizikalne in kemijske lastnosti. S tem se ne spreminja končni proizvod, ki ohranja lastnosti in profil, ki so posledica medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov, kot je opisano pri povezavi. Zato menimo, da gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Ta sprememba je bila uvedena zaradi uskladitve s členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, ki določa, da je treba izmeriti vsebnost skupnih sladkorjev, izraženih kot fruktoza in glukoza.

2.   Popravek analitskih parametrov

OPIS:

Spodnja mejna vrednost barve za rdeča vina je bila znižana z 12 na 10 AU.

Ustrezno sta bili spremenjeni točki 2 in 7 specifikacije proizvoda ter točka 8 enotnega dokumenta.

S tem se ne spreminja končni proizvod, ki ohranja lastnosti in profil, ki so posledica medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov, kot je opisano pri povezavi. Zato menimo, da gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Na območju proizvodnje označbe porekla „Vallegarcía“ rastejo skupaj različne sorte vinske trte. Po eni strani se iz sorte cabernet sauvignon naravno pridelujejo vina z zelo visokim barvnim potencialom, po drugi strani pa sorti monastrell in garnacha tinta dajeta blažja vina s srednjo intenzivnostjo barve.

Na splošno se je v zadnjem desetletju na trgu povpraševalo po bolj sadnih vinih, ki ugajajo novim generacijam potrošnikov, ki se seznanjajo z vinom.

Enologi morajo imeti potrebna orodja za proizvodnjo vin, ki so privlačna za domače in mednarodne trge, hkrati pa ohranjajo lastnosti proizvodnega območja in sort.

Znižanje spodnje mejne vrednosti intenzivnosti barve za rdeča vina ne vodi do nižje kakovosti; ravno nasprotno, širi nabor možnosti, ki jih ponujajo različne sorte vinske trte na tem območju, s čimer se omogoča proizvodnja subtilnejših, kompleksnejših in privlačnejših vin.

Ker sta intenzivnost barve in mejna vrednost intenzivnosti barve navedena v oddelku o povezavi, je bilo treba zaradi spremembe mejne vrednosti spremeniti tudi to besedilo.

3.   Vključitev dodatnih sort

OPIS:

V specifikacijo proizvoda so bile dodane naslednje sorte vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo vin: garnacha tinta, mazuela ali cariñena in monastrell.

Ustrezno sta bili spremenjeni točka 6 specifikacije proizvoda in točka 7 enotnega dokumenta.

S tem se ne spreminja končni proizvod, ki ohranja lastnosti in profil, ki so posledica medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov, kot je opisano pri povezavi. Zato menimo, da gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Zgoraj navedene sorte v Vallegarcíi gojijo že veliko let in dokazano je bilo, da take sorte dajejo zelo kakovostna vina. Komisija ocenjevalcev za označbo porekla „Vallegarcía“ že leta spremlja razvoj in kakovost teh vin. Dokazano je bilo, da te sorte vinske trte dajejo vina, ki dosežejo kakovost, zahtevano z našo specifikacijo, kar pomeni, da se lahko vključijo v dovoljene sorte za označbo porekla „Vallegarcía“.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Vallegarcía

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Belo vino

KRATEK OPIS

Belo vino je intenzivne rumene barve z aromami koščičastega sadja, tropskega sadja in belega cvetja srednje do visoke intenzivnosti. V ozadju se pojavijo arome dišavnic (sivka, rožmarin) z zatonom po praženem. Ima gladek uvod, je oljnato, brez izstopajočih zaznav ter sveže in polno. Ima prijetno drugo fazo okusa z aromami koščičastega sadja ter pookusom po praženem in rahlo grenkem.

| * | Največji volumenski delež skupnega alkohola mora biti znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,1 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 12,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 160 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,1 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

12,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

160

2.   Rdeče vino

KRATEK OPIS

Rdeče vino je prijetne intenzivne rdeče barve, ki na robovih prehaja v granatno oziroma rubinasto-granatno. Ima srednjo do visoko intenzivnost, arome rdečega jagodičevja in sredozemskega grmičevja ter mineralne arome ali balzamični pridih sivke in arome žganega lesa. Je polno, z lahkim uvodom, uravnoteženo, rahlo tanično.

| * | Največji volumenski delež skupnega alkohola mora biti znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,2 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,2 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Pridelovalni postopek

Grozdje se v celoti trga ročno in položi v zabojčke. Prvič se prebere po rezanju grozdov v vinogradu, drugič pa na prebiralni mizi v prostoru za sprejem grozdja v vinski kleti.

2.   Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Grozdje se sprejme na ravni, višji od zgornjega dovoda cisterne, tako da je v ceveh nični tlak in je tako grozdje izpostavljeno manj agresivni obdelavi.

Med polnjenjem gre drozga skozi cevni izmenjevalnik toplote, v katerem se temperatura zniža. Tako cisterne ostanejo hladne za daljše obdobje, ki se po potrebi lahko spreminja po presoji skupine enologov. Ta maceracija pred vrenjem omogoči, da se v vodno raztopino izlužijo vse arome iz grozdja in se barva bolj ustali.

Po postopku hladne maceracije se belo grozdje stiska, nastali mošt pa se pusti, da se usede, dokler se ne doseže primerna motnost 400–800 NTU. Ko se vrenje začne, se spremenljiv del mošta prenese v nove sode iz francoskega hrasta, v teh vre in se nato stara na drožeh od štiri do šest mesecev. Pri alkoholnem vrenju belih in rdečih vin se uporabljata tako naravni kvas kot izbrane kvasovke. Bela vina vrejo pri nizkih temperaturah med najmanj 15 oC in največ 26 oC. Upošteva se tudi del mošta, ki vre v sodih. Rdeča vina vrejo pri temperaturi najmanj 15 °C in največ 30 °C. Čas točenja v sode in maceracije je odvisen od tehnične ocene skupine enologov, načeloma pa poteka od 7 do 28 dni.

3.   Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Pri rdečih vinih se ločevanje tropa v sodu opravi ročno. Trop se dovaja v pnevmatično stiskalnico s težnostjo, brez uporabe črpalk, nato pa se prenese v uporabljene sode, v katerih ostane do pokušnje. Ko se pridobijo vse vrste vina, tako samotok kot prešanec, in je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje končano, komisija enologov pokusi vsa vina in pripravijo se različne zvrsti. Te se potem starajo v sodih iz francoskega hrasta.

Preden se vina dajo na trg, se različno dolgo starajo v steklenicah.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Sorte viognier, cabernet franc, garnacha tinta, mazuela ali cariñena in monastrell
  11 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Sorte viognier, cabernet franc, garnacha tinta, mazuela ali cariñena in monastrell

11 500 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | 75 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

75 hektolitrov na hektar

| 3. | Sorta syrah
  9 250 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Sorta syrah

9 250 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | 60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

60 hektolitrov na hektar

| 5. | Sorti merlot in cabernet sauvignon
  8 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

Sorti merlot in cabernet sauvignon

8 500 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | 55 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

6.

55 hektolitrov na hektar

| 7. | Sorta petit verdot
  14 600 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7.

Sorta petit verdot

14 600 kilogramov grozdja na hektar

| 8. | 95 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

8.

95 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje ustreza katastrski parceli 448 v coni 9 občine Retuerta del Bullaque, ki leži v pokrajini Ciudad Real. Zajema 1 521 hektarov.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   Opis povezave

8.1.   Okolje (naravni in človeški dejavniki)

Značilnosti geografskega območja, ki odločilno vplivajo na kakovost vin, so:

| (a) | Geološka podlaga, na kateri so zasajeni vinogradi, znana kot raña del Fresno, je sestava, ki je edinstvena na svetu in obstaja izključno na tem območju. Grozdje, ki raste na tem območju, ima torej številne edinstvene značilnosti (precejšna intenzivnost, aromatična kakovost in obstojen okus v ustih). Poleg tega sta visoka kislost in nizek pH tal Vallegarcíe nevsakdanja, če se primerjata s podobnimi podnebnimi območji. Vinogradi v Vallegarcíi so zasajeni na tleh, ki so edafološko edinstvena med vinogradi regije Kastilja - Manča. V raziskovalnem projektu univerze v Kastilji - Manči (UCLM) z naslovom „Vinorodna tla v regiji Kastilja - Manča: vpliv na sestavo grozdja“ so bili profili, ki so bili predmet raziskave v Vallegarcíi, po taksonomiji tal (Soil Survey Staff, 2006) razvrščeni kot typic palexerult, za tla s podlago raña pa je tipična vrsta ultisol (Vidal in sod., 2004). Od vinorodnih tal, analiziranih v raziskovalnem projektu, spadajo v to vrsto samo trije profili z območja Vallegarcíe. Po sistemu razvrščanja FAO (2007) so bili trije profili, ki so bili analizirani v poročilu UCLM, in sicer P1, P2 in P3, razvrščeni kot kutanski alisol (železo, krom), kutanski alisol (železo, skelet) in kutanski alisol (železo, skelet) v tem zaporedju.
  Poleg tega so tla edinstvena zaradi velikih razlik v vrednosti pH. Kar zadeva pH posameznega profila, izstopajo predvsem izrazite razlike med vrednostmi pH. To se odraža v vrednostih pH vin in njihovem uravnoteženem okusu.
  Nizka vsebnost kalcija in visoka vsebnost silicijevega dioksida, železa in aluminija sta povsem neznačilni za vinorodna tla v Kastilji - Manči. Zanimiva je primerjava teh ravni z ravnmi apnenčastih tal na tem območju, na katerih se običajno izvaja vinogradništvo. Po podatkih Amorósa in sod. (2012b) se vsebnost kalcija tal Vallegarcíe močno razlikuje od ravni, ki jih lahko najdemo v vrhnji plasti apnenčastih tal (10,4 g•kg-1 proti 230 g•kg-1). Nasprotno pa sta ravni silicija (345,9 g•kg-1) in železa (26,5 g•kg-1) občutno višji v tleh razmejenega območja v primerjavi z vinorodnimi apnenčastimi tlemi v Kastilji - Manči (127,5 oziroma 16,65 g•kg-1). Raven aluminija v vrhnji plasti apnenčastih tal je okoli 33,4 g•kg-1, medtem ko je ta raven v tleh Vallegarcíe 57,8 g•kg-1. Za vina Vallegarcíe je značilna nizka vsebnost kalcija v tleh, kar jim daje drugačen značaj od ostalih vin regije Kastilja - Manča.
  Pomembno je omeniti tudi visoko povprečno vsebnost redkozemeljskih elementov (cerij, lantan in neodim) v tleh Vallegarcíe (83,5, 44,5 oziroma 36,5 mg•kg-1) v primerjavi s povprečnimi vsebnostmi v regiji (57,7, 23,5 oziroma 21,6 mg•kg-1) in na svetu (55, 35,5 oziroma 30,5 mg•kg-1). Na splošno so ravni teh elementov višje v kislih tleh kot v apnenčastih tleh (Amorós in sod., 2012a). |
| --- | --- |

(a)

Geološka podlaga, na kateri so zasajeni vinogradi, znana kot raña del Fresno, je sestava, ki je edinstvena na svetu in obstaja izključno na tem območju. Grozdje, ki raste na tem območju, ima torej številne edinstvene značilnosti (precejšna intenzivnost, aromatična kakovost in obstojen okus v ustih). Poleg tega sta visoka kislost in nizek pH tal Vallegarcíe nevsakdanja, če se primerjata s podobnimi podnebnimi območji. Vinogradi v Vallegarcíi so zasajeni na tleh, ki so edafološko edinstvena med vinogradi regije Kastilja - Manča. V raziskovalnem projektu univerze v Kastilji - Manči (UCLM) z naslovom „Vinorodna tla v regiji Kastilja - Manča: vpliv na sestavo grozdja“ so bili profili, ki so bili predmet raziskave v Vallegarcíi, po taksonomiji tal (Soil Survey Staff, 2006) razvrščeni kot typic palexerult, za tla s podlago raña pa je tipična vrsta ultisol (Vidal in sod., 2004). Od vinorodnih tal, analiziranih v raziskovalnem projektu, spadajo v to vrsto samo trije profili z območja Vallegarcíe. Po sistemu razvrščanja FAO (2007) so bili trije profili, ki so bili analizirani v poročilu UCLM, in sicer P1, P2 in P3, razvrščeni kot kutanski alisol (železo, krom), kutanski alisol (železo, skelet) in kutanski alisol (železo, skelet) v tem zaporedju.

Poleg tega so tla edinstvena zaradi velikih razlik v vrednosti pH. Kar zadeva pH posameznega profila, izstopajo predvsem izrazite razlike med vrednostmi pH. To se odraža v vrednostih pH vin in njihovem uravnoteženem okusu.

Nizka vsebnost kalcija in visoka vsebnost silicijevega dioksida, železa in aluminija sta povsem neznačilni za vinorodna tla v Kastilji - Manči. Zanimiva je primerjava teh ravni z ravnmi apnenčastih tal na tem območju, na katerih se običajno izvaja vinogradništvo. Po podatkih Amorósa in sod. (2012b) se vsebnost kalcija tal Vallegarcíe močno razlikuje od ravni, ki jih lahko najdemo v vrhnji plasti apnenčastih tal (10,4 g•kg-1 proti 230 g•kg-1). Nasprotno pa sta ravni silicija (345,9 g•kg-1) in železa (26,5 g•kg-1) občutno višji v tleh razmejenega območja v primerjavi z vinorodnimi apnenčastimi tlemi v Kastilji - Manči (127,5 oziroma 16,65 g•kg-1). Raven aluminija v vrhnji plasti apnenčastih tal je okoli 33,4 g•kg-1, medtem ko je ta raven v tleh Vallegarcíe 57,8 g•kg-1. Za vina Vallegarcíe je značilna nizka vsebnost kalcija v tleh, kar jim daje drugačen značaj od ostalih vin regije Kastilja - Manča.

Pomembno je omeniti tudi visoko povprečno vsebnost redkozemeljskih elementov (cerij, lantan in neodim) v tleh Vallegarcíe (83,5, 44,5 oziroma 36,5 mg•kg-1) v primerjavi s povprečnimi vsebnostmi v regiji (57,7, 23,5 oziroma 21,6 mg•kg-1) in na svetu (55, 35,5 oziroma 30,5 mg•kg-1). Na splošno so ravni teh elementov višje v kislih tleh kot v apnenčastih tleh (Amorós in sod., 2012a).

| (b) | Vpliv reke Bullaque in njenih pritokov, ki obkrožajo razmejeno območje, ter svežina dolin in zaščita pred severnimi vetrovi, ki jo dajejo gore, za vinograde ustvarjajo mikroklimo, ki blaži skrajne razmere pozimi in poleti. To je ugodno za pravilno in popolno zorenje grozdja. |
| --- | --- |

(b)

Vpliv reke Bullaque in njenih pritokov, ki obkrožajo razmejeno območje, ter svežina dolin in zaščita pred severnimi vetrovi, ki jo dajejo gore, za vinograde ustvarjajo mikroklimo, ki blaži skrajne razmere pozimi in poleti. To je ugodno za pravilno in popolno zorenje grozdja.

| (c) | Velika temperaturna razlika med dnevom in nočjo zaradi nadmorske višine Vallegarcíe skupaj s precejšnjimi padavinami na območju v primerjavi z drugimi deli regije daje grozdju izvrstno taninsko strukturo, ki izboljšuje primernost vina za staranje v sodu in steklenici. |
| --- | --- |

(c)

Velika temperaturna razlika med dnevom in nočjo zaradi nadmorske višine Vallegarcíe skupaj s precejšnjimi padavinami na območju v primerjavi z drugimi deli regije daje grozdju izvrstno taninsko strukturo, ki izboljšuje primernost vina za staranje v sodu in steklenici.

8.2.   Opis vina

Vina Vallegarcíe so značilno polnega okusa in brez izstopajočih zaznav. Poleg tega imajo izvrstno taninsko strukturo, kar jim daje izjemno možnost razvoja in obstojnost. Dosežejo lahko vrednost polifenolov, višjo od 50 meq/l, in barvno intenzivnost, višjo od 10 AU.

Intenzivno sredozemsko grmičevje (brškin, resje), balzamične arome (timijan, rožmarin, sivka) in visoka vsebnost mineralov (črni skrilavec, kvarcit) določajo intenzivnost in aromatično kakovost vin. V grlu puščajo grenak pookus, ki podaljša okus vina.

8.3.   Povezava

Geološka podlaga, na kateri so zasajeni vinogradi, znana kot raña, je sestava, ki je edinstvena na svetu. Prav tako sta neobičajna visoka kislost in nizek pH tal na razmejenem območju. Ta kombinacija daje vinom grenak pookus v grlu, ki podaljša okus vina.

Svežina dolin in zaščita pred severnimi vetrovi, ki jo zagotavljajo gore, imata zmeren vpliv ter dajeta vinom poln okus in nerazslojene zaznave. Velika temperaturna razlika med dnevom in nočjo zaradi nadmorske višine Vallegarcíe skupaj s precejšnjimi padavinami daje grozdju izvrstno taninsko strukturo, ki vinom omogoča, da dosežejo vrednost polifenolov, višjo od 50 meq/l, in barvno intenzivnost, višjo od 10 AU.

Čeprav je razmejeno območje obdano z območjem ZGO „Castilla“, se njegove značilnosti znatno razlikujejo od okoliškega razmejenega območja iz naslednjih razlogov:

NARAVNI DEJAVNIKI:

Geološka podlaga, znana kot raña, ki je edinstvena na svetu ter za katero sta značilna visoka kislost in nizek pH, svežina dolin, velika količina padavin in zaščita pred severnimi vetrovi, ki jo zagotavljajo gore, ustvarjajo mikroklimo, ki se zelo razlikuje od okoliškega območja.

Tako velika odstopanja v pH vrednosti med vrhnjo in podtalno plastjo, z največjim odstopanjem 4,1 točke pri profilu 2 (pH = 8,9 v Ap in pH = 4,8 v Btg1), ter tudi nizka vsebnost kalcija, visoka vsebnost silicijevega dioksida, železa in aluminija ter prisotnost velike količine redkozemeljskih elementov ločujejo Vallegarcío od preostale regije Kastilja - Manča.

ČLOVEŠKI DEJAVNIKI:

Najbolj očitne razlike med načini proizvodnje vin „Vallegarcía“ in tistih z okoliških območij, ki spadajo v ZGO „Castilla“, so:

| ZGO „CASTILLA“ | VALLEGARCÍA | RAZLIKE |
| --- | --- | --- |
| Bela vina: ≥ 9 vol. % | ≥ 12 vol. % | večji delež alkohola |
| Rdeča vina: ≥ 10 vol. % | ≥ 12 vol. % | večji delež alkohola |
| Rdeča vina: ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | višja vsebnost hlapnih kislin |
| Bela vina: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | manjši donos na hektar |
| Rdeča vina: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | manjši donos na hektar |
| --- | > 50 meq/l | več polifenolov |
| --- | > 10 AU | več barve |

ZGO „CASTILLA“

VALLEGARCÍA

RAZLIKE

Bela vina: ≥ 9 vol. %

≥ 12 vol. %

večji delež alkohola

Rdeča vina: ≥ 10 vol. %

≥ 12 vol. %

večji delež alkohola

Rdeča vina: ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

višja vsebnost hlapnih kislin

Bela vina: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

manjši donos na hektar

Rdeča vina: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

manjši donos na hektar

---

> 50 meq/l

več polifenolov

---

> 10 AU

več barve

Območje je bilo razmejeno na podlagi svojega okolja (geološke podlage, znane kot raña, z visoko kislostjo in nizkim pH ter zaščite, ki jo zagotavljajo gore). Na območju je samo ena vinska klet, ki proizvaja vino in je v lasti vložnika.

Pomembno je omeniti, da razmejeno območje pokriva 1 521 hektarov ter da so na njem le vinske trte in vinske kleti, ki pripadajo vložniku.

Poleg tega lahko registrirano ime uporabljajo tudi drugi proizvajalci, če se v prihodnosti odločijo za vzpostavitev proizvodnje na razmejenem geografskem območju in izpolnjujejo pogoje iz specifikacije proizvoda. Ta možnost je povsem verjetna, saj razmejeno območje pokriva 1 521 hektarov in je torej dovolj prostora za več vinskih kleti.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina je treba ustekleničiti na proizvodnem območju, saj se postopek v vseh primerih dokonča z drugo fazo staranja v steklenicah. V tem času poteka postopek redukcije, ki izboljša kakovost vin z zaokrožanjem njihovega okusa. Za uživanje so primerna takrat, ko pridobijo organoleptične lastnosti, navedene v specifikaciji proizvoda za posamezno vrsto vina.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---